Der er ikke mange Opgaver, paa hvilke Botanikere, Zoologer og Geologer 

 kunne arbejde i Forening, idet de hver t'ra sin Side kunne bringe Bidrag til deres 

 Løsning, eller som maa interessere dem alle. En saadan flersidet Opgave har 

 vi dog i Spørgsmaalet om Vadernes, Sandenes og Marskens Dannelse ved Vester- 

 havets Kysler; her har vi nemlig geologiske Dannelser, i hvis Naturhistorie Dyr 

 og Planter i høj Grad gribe ind. Det efterfølgende er et lille Bidrag til Klaring af 

 herhen hørende Spørgsmaal, ved hvilket det da er ganske naturligt, at jeg har søgt 

 bl. a. zoologisk Assistance. En stor Del af det efterfølgende skyldes, som man vil 

 se, Dr. Wesenbeug-Lund, med hvem jeg tre Gange har gjort Ekskursioner paa 

 Fanø, og som ikke skyer noget Besvær, hvor det gælder om at studere Natur- 

 forholdene i vort Land. En anden Del skyldes Cand. E. Østuup, der har paa- 

 taget sig det store Arbejde at bestemme Diatoméerne i de henved halvhundrede 

 Prøver, som jeg har samlet paa Vesterhavskystens Vader og Sande. Anden Hjælp 

 skylder jeg Dr. Jons. Schmidt og Dr. Rosenvinge, nemlig ved Bestemmelsen af de 

 blaagrønne Alger, og endelig har Stud. mag. Brlsendokff gjort bakteriologiske 

 Analyser af det indsamlede Strandsand. 



Alle disse siger jeg en hjærtelig Tak for deres Medarbejde ved denne 

 Undersøgelse. 



Fra Skallingen til Texel i Holland strækker sig som bekendt en, omtrent med 

 Fastlandskysten parallelt liggende, Ørække, der betegnes i Rækkefølgen Nord til Syd 

 henholdsvis de nordfriesiske, østfriesiske og vestfriesiske Øer. Selve Øerne ere for 

 en Del af tertiær Oprindelse, for en stor Del diluviale eller alluviale Dannelser. 

 Inden for disse Øer samt mellem og tildels uden for dem strækker sig et meget 

 grundt Hav, hvis Bund formedelst det stærke Tidevande i Ebbetiden tørlægges 

 over milevide Strækninger. Det er disse i Ebben, altsaa to Gange hvert Døgn, tør- 

 lagte, navnlig i zoologisk Henseende interessante Havbundstlader, der kaldes V[ader, 

 og efter dem benævnes hele Havet mellem Øerne og Fastlandet: Vadehaviet. 



Men dernæst findes her en Del store, vandrette Sandflader, „Sande" eller „Høj- 

 sande", som slet ikke eller kun meget sparsomt bære Blomsterplanter, og som kun 



1- 



