16 229 



Ved den ostligste af Lokaliteterne, Cenientfabrikken Ciinbiia -s Lergrav ved 

 Stavrslund eller GI. Skovbo, som Lokaliteten i Reglen kaldes, fandtes HH);') 

 nederst i Graven det saninie mørke, glaukonilholdige Ler som ved Cilleborg. Lige- 

 som paa denne Lokalitet overlejredes ogsaa her dette Ler af sort Glimmerler, som 

 atter dækkedes af diluviale Aflejringer. Aaret i Forvejen fandt jeg et Sted i Graven 

 følgende Prolil: 



4. Graat, lagdelt Ler med Konkretioner. 

 3. Moler. 



2. Sort, glimmerholdigt Ler. 

 (L Grønligt, glaukonitholdigt Ler i Bunden af Graven). 



Begge Aar fandtes i samme Cîrav et fremspringende Parti, som dannedes af 

 Moler med talrige Lag af vulkansk Aske '); øverst laa her graat, plastisk Ler. Fra 

 denne Lokalitet kendes desværre af Forsteninger kun den tidligere omtalte Cyprina 

 miundata'f . 



Ved Røkkendal, nogle hundrede Meter vestfor Stavrslund, findes en anden 

 stor Lergrav, som tilhører Cementfabrikkerne <Dania og cCimbria^. 1 Bunden af 

 denne Grav findes en Allejring af graat Ler, som indeholder enkelte afrundede 

 Smaablokke af Flinl og Kalk fra Kridtsystemet samt af Kvartsif; derimod har jeg 

 hidtil ikke fundet Blokke af Eruptiver eller andre Stenarter af nordisk Oprindelse. 

 Ved Stemming af Leret faar man til Rest en Del afrundede Kvartskorn af lignende 

 Udseende som de Kvartskorn, man saa hyppig træffer i tertiært Sand i Jylland. 

 Dette Ler maa vel være kvartærl, skønt der vel ikke var noget i Vejen for, at Ler 

 af lignende Beskaffenhed kunde forekomme i vort Tertiær. Over dette graa Ler 

 ligger mørkt, glaukonitholdigt Ler, hvorfra enkelte Forsteninger kendes ; ved Lerets 

 øverste Grænse findes et Lag glaukonilholdige Konkretioner af Jærnsten. Dette 

 Lag overlejres atter af sort eller brunt, meget glimmerholdigt Ler, som stedvis inde- 

 holder lalrige, smukke Gibskrystaller; i dette Lag har man hidtil ingen Forsteninger 

 fundet ; de er sandsynligvis forbrugte ved Gibsens Dannelse. Øverst findes i denne 

 Grav Diluvialsaiui. 



De Forsteninger, man hidtil har fundet i det mørke, glaukonilholdige Ler ved 

 Røkkendal, er desværre for faa til, at man paa Grundlag af Faunaen kan komme 

 til noget sikkert Resultat angaaende Lerets Alder. Kun 6 Arter kendes med Sikkerhed 

 herfra. Af disse er to, Astarte pygmaea og Pleiirotoma Selysi, fundne andensteds 

 allerede i nedreoligocæne Aflejringer, men lindes ogsaa sammen med 3 af de andre 

 (Leda gracilis, Meretrix splendida og Fusus Deshayesi) i mellemoligocæne Aflejringer. 

 Med Undtagelse af Fusus Deshayesi er de samme Arter ogsaa øvreoligocæne. Man 

 kunde paa Grund af denne Faunaliste være tilbøjelig til at henføre dette Ler ved 

 Røkkendal til Mellemoligocænet, men dels findes her endnu en sjette Art, Nucula 

 Cillehorgensis, som hidtil kun er funden i øvreoligocæne Dannelser i Jylland ^f- Kks. 



') Augaaende den vulkanske Askes Forekomst ved Stavrslund se O. B. Bøggild: Vulkansk Aske i 

 Moleret. — Medd. fra Dansk geol. Foren. Nr. 9. Kbhvn. 1903. S. 8. Moleret findes allerede omtalt 

 hos N. V. Ussing: le. 1899. S. l3l. 



