238* 34 



O'— 1' «Muld». 

 1'— 12' «Moler». 



12'— 14' «Moler?». 



14'— 30' «Urent Moler». 



30'— 40' «Næsten sort plastisk Ler». 

 Det «urene Moler» er i tør Tilstand lysegraat, i fugtig Tilstand derimod næsten 

 sort; foruden en Del Ler indeholder det en Mængde mer eller mindre vel bevarede 

 Diatomeskaller og maa vel derfor betragtes som et Overgangsled mellem det «pla- 

 stiske Ler» og Moleret. Det synes hermed saa godt som givet, at Moleret her 

 maa ligge paa sin oprindelige Plads over det «plastiske Ler». 



Ogsaa i Salling har man fundet Moler, men hidtil kun paa en eneste Lokalitet. 

 Paa en Undersøgelsesrejse i 1903 kom jeg nemlig til Krattet ved Urhøje (nær Junget 

 Gaard) i det nordøstlige Salling. Man ser her betydelige Skred i Klinten, og helt 

 nede ved Stranden fandt jeg et ganske lille Parti, der bestod af typisk Moler med 

 6 Lag af vulkansk Aske, hvis Tykkelse varierede fra 1 til 3 Cm. Skredene skyldes 

 efter al Sandsynlighed fedt, graagrønt Ler, idet jeg under et senere Besøg fandt 

 saadant Ler i Stranden i Nærheden af Molerforekomsten. Ogsaa her synes Moleret 

 altsaa at hvile paa «plastisk Ler-. Desværre fandt jeg ingen Forsteninger i Leret, 

 hvis Alder derfor er ukendt, men nogen Sandsynlighed maa der vel dog siges at 

 være for, at det er jævnaldrende med det mellemoligocæne plastiske Ler ved det 

 nærliggende Branden Teglværk, selv om de to Lerarter maaske ikke stemmer 

 ganske overens i petrografisk Henseende. 



Som tidligere omtalt synes Moleret ved Stavrslund ved Mariager Fjord at 

 hvile ovenpaa mørkt, glaukonitholdigt Ler, som i Reglen gaar under Betegnelsen 

 «soit plastisk Ler». Dette Ler ser ud til at stemme fuldkommen overens med det 

 øvreoligocæne Ler ved Cilleborg. Moleret ved Mariager Fjord synes derfor ikke at 

 kunne være ældre end Overoligocænet, og mit ovenfor omtalte Fund af vulkansk 

 Aske i det øvreoligocæne Ler ved Cilleborg synes tillige at gøre det saa godt som 

 sikkert, at Moleret er øvreoligocænt. Herimod strider heller ikke Forholdene i det 

 vestlige Molersomraade. Det «plastiske Ler», hvorpaa Moleret her hviler, maa vel 

 nærmest betragtes som mellemoligocænt, da vi kender ganske lignende «plastisk 

 Ler» af denne Alder bl. a. fra Egnen omkring Skive, fra Branden i Salling og sand- 

 synligvis ogsaa fra Lambjerg i Thy, medens vi intetsteds i saadant Ler har fundet 

 hverken en ældre eller en yngre Fauna. Moleret her synes altsaa ikke at kunne 

 være ældre end Mellemoligocænet. Paa den anden Side optræder Moleret, som 

 UssiNG paapeger, flere Steder i nær Forbindelse med Glimmerler, som dog aldrig 

 er fundet under Moleret. Ved Silstrup ses saaledes tydelig Glimmerler over Mo- 

 leret, og dette Glimmerler maa efter sin Fauna siges at være øvreoligocænt; yngre 

 end Overoligocænet synes Moleret altsaa ikke at kunne være. Efter de hidtil fore- 

 liggende Iagttagelser synes det mig rimeligt med Ussing at henføre Molerel og den 

 vulkanske Aske til Oligocænet og efter de her omtalte Undersøgelser specielt til 

 Overoligocænet; i hvert Fald forekommer det mig, at denne Opfattelse har mindst 

 lige saa stor Sandsynlighed for at være rigtig som den af Stolley fremsatte. 



