222 8 



Der er nogen Sandsynlighed for, at man ogsaa ved andre Boringer i Jylland 

 er naaet ned til paleocæne Aflejringer; men vort Kendskab lil det jydske Paleocæn 

 er endnu saa ufuldstændigt, at der blot kan udtales ganske vage Formodninger; 

 jeg skal derfor ikke her omtale disse Boringer nærmere. 



B. Eocæne Aflejringer. 



Hertil maa henføres en Del af det saakaldte «plastiske Ler*, om hvis Alder 

 Anskuelserne indtil den sidste Tid har va-ret ret delte. Grunden hertil maa vel til Dels 

 søges deri, at man i Tidernes Løb har sammenfattet ret forskellige Aflejringer under 

 den lidet heldige Betegnelse plastisk Ler». Som jeg allerede i en foreløbig Med- 

 delelse ') har vist og i det følgende nærmere skal begrunde, maa det mørke, glau- 

 konitholdige, fede Ler ved Mariager Fjord (Cilleborg, Røkkendal), hvilket man har 

 henregnet til plastisk Ler , henføres til Overoligocænet, medens det ligeledes som 

 «plastisk Ler» betegnede graa, noget glimmerholdige Ler i Egnen mellem Langaa 

 over Skive til Fur Sund (Langaa, Ulstrup St., Skive, Branden) er mellemoligocænt-). 

 Tilbage bliver saa, hvad man maaske kan kalde for det typiske plastiske Ler, 

 nemlig de Aflejringer af meget fede og i Reglen fint skifrede, graa, røde eller grønne, 

 saa godt som glimmerfri Lerarter, som i Jylland har deres Hovedudbredelse langs 

 Østkysten fra Fredericia til Mols. Disse Aflejringer, fra hvilke indtil for ganske 

 nylig sikkert bestemmelige Forsteninger var ukendte, har jeg været tilbøjelig til at 

 henføre til Underoligocænet. Som jeg imidlertid andensteds har paavist, maa det 

 ved Fundet af Plagiolophiis Wetherellii Bell i typisk plastisk Ler ved Holmehus, 

 Røgle Klint, vel betragtes som fastslaaet, at disse Aflejringer er jævnaldrende med 

 London Clay og altsaa er nedreeocæne •'). Denne Anskuelse var tidligere udtalt af 

 C. GoTT-SCHE, og senere havde E. Stollev, N. V. Ussing og C. Gagel sluttet sig hertil. 



C. Mellemoligocæne Aflejringer. 



Under Anlæget af den østjydske Længdebane blev der i Aaret 1860 udført en 

 større Gennemskæring umiddelbart vestfor Aarhus Banegaard. Ved dette Arbejde 

 naaede man under Diluviet ned til Lerlag med tertiære Forsteninger, af hvilke en 

 større Samling blev indsendt 1860 og 1863 til Mineralogisk Museum af daværende 

 Adjunkt Ed. Erslev i Aarhus. 1 April 1861 besøgte Prof Fohchhammer Gennem- 

 skæringen og samlede nogle Jordprøver, der ligeledes opbevares i Mineralogisk 

 Museum ; desværre indeholder hans Dagbog ikke noget som helst om denne Under- 



') .1. P. .]. Ravn ; Nogle Bemærkninger om de oligocæne og miocæue Aflejringer i Jylland. Medd. 

 fra Dansk geol. Foren. Nr. 12. København 1906. S. 2- 3. 



■-) Ogsaa Statsgeolog, Dr. C. Gagel fra Berlin, som paa en Rejse sidste Sommer besøgte en Del af 

 vore vigtigste Tertiærlokaliteter, gør opmærksom paa, at Betegnelsen „plastisk Ler" er brugt for uens- 

 artede Aflejringer. — C. Gagel: Ueber eocäne und paleocäne Ablagerungen in Holstein. .lahrb. d. 

 Königl. Preuss. geol. Landesanstalt. Bd. .\XV11. Heft 1. Berlin 1906. S. 62, Anm. 



') Se .LP. J. Ravn: Om det saakaldte plastiske Lers Alder. - Medd. fra Dansk geol. Foren. Nr. 12. 

 København 1907. S. 27. 



