13 227 



Asiarte sp., sandsynligvis A. Kick.vi. Ogsaa detti' Ler maa vel antages at vare 

 mellemoligocænt. 



Hermed har jeg omtalt alle de hidtil kendte, jj'dske Lokaliteter, hvor man 

 efter min Mening har truttet mellemoligoca^ne Atlejringer. Muligt er det, at saadanne 

 ogsaa forekommer i Thy; til dette Spørgsmaal skal jeg senere vende tilbage. End- 

 videre er der nogen Mulighed for, at der ogsaa ved Mariager Fjord findes Aflejringer, 

 som maa henregnes til Mellemoligocænet. Det er Prof. Gottschp: i Hamborg, som 

 først har henledet danske Geologers Opmærksomhed paa disse Atlejringer. IStavrs- 

 1 u n d Lergrav paa Fjordens Nordside blev nemlig fundet graat plastisk Ler, hvorfra 

 Kaptejn Berggreen i xAaret 1896 til Mineralogisk Museum indsendte et Eksemplar 

 af en Cijprintu der i Faunalisten er betegnet som «C. rotiindata'! . Den samme Art 

 er senere af Direktør Rosenberg, Kongsdal Kalkværk, indsendt til samme Museum 

 fra Lergravene ved Lille Skovsgaard og Cilleborg, hvoraf den første ligger 

 nordfor Fjorden, c. 3 Km. østfor Hobro, medens den anden ligger sydfor Fjorden, 

 omtrent midtvejs mellem Hobi'o og Mariager; ogsaa disse Eksemplarer er fundne 

 i graat Ler. Da ellers ingen Forsteninger kendes fra dette Ler, lader der sig selv- 

 følgelig ikke sige noget bestemt om dets Alder, men man maa vel foreløbig nærmest 

 henføre del til Mellemoligocænet. 



D. Øvreoligocæne Aflejringer. 



I det foregaaende (S. 10) er omtalt, at Gottsche var tilbøjelig til at henføre 

 «Alunjorden ved Odder til Overoligocænet. Det er første (og hidtil enestel Gang, 

 man paa Grund af faunistiske Forhold har ment at staa overfor danske, øvreoligo- 

 cæne Aflejringer. Som det fremgaar af det foregaaende, finder jeg det dog rimeligere 

 at anse denne Forekomst for mellemoligocæn. Imidlertid har de senere Aars Ind- 

 samlinger vist, at vi flere Steder i Jylland virkelig har Aflejringer med en typisk 

 øvreoligocæn Fauna; disse Aflejringer skal omtales i det følgende. Jeg skal her 

 begynde med den Lokalitet, hvorfra det slorste Antal Forsteninger foreligger, nemlig 

 Cilleborg. 



Cilleborg Lergrav ligger paa Sydsiden af Mariager Fjord, omtrent midtvejs 

 mellem Hobro og Mariager. Leret benyttes af Cementfabriken Dania». De første 

 Forsteninger blev indsendte herfra i Aaret 1901 af nuværende Direktør J. Rosenberg, 

 Kongsdal Kalkværk, som senere næsten hvert Aar har tilsendt Mineralogisk Museum 

 større og mindre Samlinger af særdeles vel bevarede Forsteninger. Selv har jeg et 

 Par Gange besøgt Lergraven, men fandt kun faa Forsteninger, som i Almindelighed 

 synes at være meget sjældne. Derimod har jeg slemmel nogle Lerpiøver herfra og 

 derved fundet en Del smaa Arter, som var undgaaede Arbejdernes Opmærksomhed. 



Forekomsten af tertiært Ler ved Mariager Fjord er omtalt af N. V. Ussing '), 

 som tillige gør opmærksom paa de store Skred, der lindes her som andre Steder, 



') N.V. Ussing: Danmarks (jeologi i almciihilteligl Omrids. - Damn .geol. L'iideisog. III. K. Nr. 2. 

 Kbhvn. 189!). S 124. - Samme. 2. Udg. Kbhvii. 1!)04. S. 141. 



