228 14 



hvor ledt Ler staar i Klinter ud mod Straiideii. Paa Grund af disse Skred er 

 Lejringsforholdene overordentlig indviklede og meget vanskelige at tyde. Under 

 mine Besøg i Cilleborg Lergrav 1905 og 1906 fandtes nederst mørkt, glaukonitholdigt 

 Ler : i et Hjørne af Graven laa dog allernederst et lille Parti Ler, som i fugtig 

 Tilstand var meget mørkt, men blev graat, naar det tørredes : i dette Ler skal der 

 findes store, itubrudte Skaller, formodentlig af en Ci/prina-Arl. Dette Ler er som 

 S. 13 omtalt formodentlig mellcmoligocænl. Del glaukonitholdige Ler overlejredes 

 af sort, mere sandel Glimmerler; dette dækkedes atter af Istidsatlejringer. Det 

 glaukonitholdige Ler er i tør Tilstand m'eget mørkegraat med et grønligt Skær, som 

 skyldes dets Glaukonitindhold, der iøvrigt synes noget variabell; hyppig indeholder 

 Leret en Mængde smaa, grønne eller graabrune, glinsende, afrundede Korn eller 

 Smaasten, som ofte er meget sprukne; desuden findes ogsaa en Del Glimmer i 

 Leret. Nærved Bunden af Graven fandt jeg 1905 el Parti, der havde en mere 

 sandet Beskaflenhed : ved nærmere Undersøgelse viste del sig al indeholde vulkansk 

 Aske, hvilkel er mærkeligt, da vulkansk Aske ellers her i Danmark kun fore- 

 kommer i Forbindelse med Diatomeaflejringer. Dette Lag eftersøgte jeg forgæves 

 i det følgende Aar. Alle Forsteningerne fra Cilleborg er, saavidt vides, fundne i 

 dette mørke, glaukonitholdige Ler, hvorimod saadanne ikke kendes fra del overlej- 

 rende Glimmerler. 



Som det fremgaar af medfølgende Faunaliste, kendes der fra Cilleborg 48 Arter, 

 hvoraf dog kun de 43 er bestemte med Sikkerhed. Af disse 43 Arter er de 3 hidtil 

 ubeskrevne, nemlig Nucula Cilleborgensis. Fusus Rosenbergi og F. Steenstrupi. Ved 

 Hjælp af disse Arter kan man selvfølgelig ikke komme til noget Resultat med 

 Hensyn til Aflejringens Alder. Derimod viser de resterende 40 Arter tydelig, at det 

 Ler, hvori de er fundne, maa være øvreoligoca^nt ; thi de er alle andensteds fundne 

 i øvreoligocæne Aflejringer med Undtagelse af en eneste Art, Fusus erraticus, som 

 imidlertid fra Cilleborg foreligger i en ejendommelig Vai-ietet, som dog ogsaa, men 

 kun som en Undtagelse, er funden i Mellemoligocænet ved Aarhus og Söllingen. 

 At det maa være en øvreoligocæn Aflejring, vi her har for os, fremgaar desuden 

 deraf, at følgende 6 Arter kun kendes fra øvreoligocæne Dannelser: Pecten lucidus. 

 Limopsis Goldfussi, Cardium Kochi. (lorhula lugulosa, Mungilia Koeneni og Adaeon 

 Philippi , 22 af de andre Arter er tillige fundne i ældre og 6 andre tillige i yngre 

 Aflejringer, medens 5 er kendte baade fra addre og yngre Aflejringer. 



Paa Nordsiden af Mariager Fjord, omtrent lige overfor Cilleborg, forekommer 

 ligeledes temmelig mægtige Terliæraflejringer. Da Slenarternes petrografiske Be- 

 skaffenhed synes at være den samme som ved Cilleborg, og da Lejringsforholdene, 

 saavidt man kan se, ogsaa er de samme paa begge Sider af Fjorden, har jeg lige- 

 ledes henført en Del af disse Aflejringer til Overoligocænet. Paa Grundlag af de i 

 dem fundne Forsteninger alene er del nemlig meget vanskeligt at udtale noget 

 sikkert om Aflejringernes Alder. Jeg har gentagne Gange besøgt disse Lokaliteter 

 og i det væsentlige stadig fundet de samme Lejringsforhold. Imidlertid lindes ogsaa 

 her store Skred, saa at Leiringsforholdene er all andet end klare. 



