13 119 



til at forgæie følgende Stoffer; Dextrose, Laktose, Maltose, Arabinose, Xylose, 

 Sorbit og Mannit. Kun over for følgende 5 Stoffer: Saccharose, Sorbose, Rham- 

 nose, Dnlcit og Adonit forholdt de undersøgte Stammer sig forskel lig, sa a 

 at det p a a Grundlag heraf var muligt at opstille et Antal — i a 1 1 12 — 

 forskellige Forgæringsty per, saaledes som det fremgaar af foranstaaende Tabel. 



Som man ser, er Opstillingen af Typerne her i første Linie sket efter deres 

 Forhold overfor Saccharose (A- og B-Typerne), derefter er Forholdet over for Sor- 

 bose og Dulcit lagt til Grund for den videre Opstilling. Det ses endvidere, at ingen 

 af Typerne formaar at forgære alle de 5 Stoffer — ligesom heller ingen af dem 

 lader alle Stofferne uberørte; men iøvrigt er der jo en vis Overensstemmelse mel- 

 lem Typerne: Til Type Ai svarer Type Bi, til Type An svarer Type Bii o. s. v. 

 — kun er Forholdet over for Saccharose forskelligt. Paa samme Maade stemmer 

 Al overens med Aiv, Bi med Biv, An med Av, Bn med Bv o. s. v. — kun Evnen 

 til at forgære Sorbose er her forskellig. Den eneste Type, der falder uden for denne 

 Regelmæssighed, er Bin, der udmærker sig ved ikke at forgære Rhamnose; ogsaa 

 paa flere andre Omraader afviger denne Type fra de andre, og den er egentlig kun 

 for Oversigtens Skyld taget med paa delte Sted; det er derfor beretliget al holde 

 den noget for sig selv; foreløbig vil vi da se bort fra den og opsætte den nærmere 

 Omtale af den til senere (aërogeneslignende Bakterier; se Kap. III). 



Den Hyppighed, hvormed de forskellige Colityper forekommer, er højst for- 

 skellig, saaledes .som det fremgaar af Skemaet. Langt den hyppigst forekommende 

 Type er Ai, der er fundet hos ikke mindre end 131 af 273 undersøgte Kalve. Til 

 Gengæld er Typerne Am, Av, Avi, Bi og Bn kun fundet en enkelt eller et Par 

 Gange. Da de undersøgte Kalve stammer fra et betydeligt Antal Besætninger, spredt 

 over hele Landet, kan man vistnok gaa ud fra, at det angivne Tal nogenlunde svarer 

 til- det virkelige Forhold — med andre Ord, at der er en meget stor Forskellighed 

 med Hensyn til de forskellige Typers Forekomst. 



Et særdeles interessant Spørgsmaal vilde det nu være at undersøge, hvorvidt 

 de forskellige Typer ogsaa i andre Henseender end ved deres Gæringsforhold lod 

 sig adskille fra hinanden, om altsaa de Forskelligheder i biologisk Henseende, som 

 maa ligge til Grund for de paagældende Bakteriers forskellige Forhold overfor de 

 nævnte kemiske StotTer, ogsaa paa andre Omraader gav sig saadanne Udslag, at de 

 kunde paavises. Del vil allerede af det foregaaende fremgaa, at der i morfologisk 

 og kulturel Kenseende ikke har kunnet paavises Forskelligheder mellem de forskel- 

 lige Typer. Delte gælder saaledes Bevægeligheden; indenfor samme Forgærings- 

 type kan man finde baade stærkt bevægelige og tilsyneladende ubevægelige Stam- 

 mer; som Eksempel herpaa skal blot nævnes Forholdet for Type Ai's Vedkom- 

 mende. Af de 131 Kulturer, der hører fil denne Type, viste de 29 sig stærkt be- 

 vægelige, 99 var svagt bevægelige eller ubevægelige, og i 3 Kulturer fandtes enkelte 

 stærkt bevægelige Kim, medens Hovedmængden syntes ganske ubevægelige. Be- 

 vægeligheden og Evnen til at forgære bestemte Stoffer staar allsaa slet ikke i For- 

 hold til hinanden. Det samme gælder om Voksemaaden paa Gelatine. De mest 



