51 Intuitive Billeder, Synsoplevelser. 24» 



levelse af plane Figurer i samme Plan vil jeg kalde Flade figur, hvad han kalder 

 Figur, idet jeg har en mere omfattende Brug for Ordet Figur, og foruden om Flade- 

 figurer, der optager en Del af Planen, ogsaa taler om Linie fig ur er (der kan gen- 

 gives ved Stregfigurer). Naar to Fladefigurer, af hvilke den ene kan være sort, den 

 anden hvid, støder sammen langs en fælles Grænselinie, f. Ex. naar den ene om- 

 slutter den anden, gælder, som Rubin's Forsøg viser, en Synsoplevelse kun den ene 

 Fladefigur ad Gangen, overfor hvilken den anden da optræder som „Grund". Er 

 den ene omsluttet af den anden, vil den første vel sædvanlig straks opfattes som 

 Fladefigur, den anden som Grund. En Fladefigurs Form, f. Ex. et Lands paa et 

 Landkort, kan man mere eller mindre nøje beskrive ved Angivelse af dens udad- 

 gaaende Tunger og indadgaaende Bugter. Den Viden, man ved denne Synsoplevelse 

 faar og ved Beskrivelsen meddeler om Fladefigurens Form, rummer logisk talt en 

 tilsvarende Viden om Grundens Form langs hele den Grænselinie, som de har fæl- 

 les; Tunger paa P^ladefiguren svarer til Bugter paa Grunden og omvendt. Denne 

 nye Viden vindes dog først ved Slutninger, og rummes ikke i den første Syns- 

 oplevelse. Ved en Tilfældighed eller ved en Anstrengelse, der kan foranlediges 

 ved den nævnte Slutning, kan man derimod opnaa i en ny Synsoplevelse at se 

 det, der først var Grund, som Fladefigur, og omvendt. 



Ved et Arbejde, som bestaar i med Blikket at gennemløbe Skillelinien eller 

 en Fladefigurs hele Omrids, kan man syn.sopleve denne, hvorved Fladefigurens 

 Tunger og Bugter bliver til Bøjninger til højre og venstre. Dette Arbejde er væsent- 

 lig et sjæleligt Arbejde og behøver i det mindste ikke at være forbundet med nogen 

 Bevidsthed om en tilsvarende Bevægelse af Øjet ; en saadan kan iøvrigt ogsaa være 

 nødvendig for at synsopleve selve Fladefiguren. 



Den ved Synsoplevelse vundne Viden om Omridsets Form medfører ogsaa en 

 Viden om den deraf indesluttede Fladefigurs. Ja, dette kan ikke alene ske ved en 

 Slutning, men Fladefiguren tilegnes saa umiddelbart ved Fremstillingen af dens 

 Omrids, at man gennem en Stregfigur, der i sig kun fremstiller Omridset, umid- 

 delbart kan synsopleve Fladefiguren uden at bruge en virkelig Synsoplevelse af 

 Omridset til Gennemgangsled. Dette har, som man ser af de ældste Afbildninger, 

 allerede i^'ældgammel Tid været benyttet til Afbildning ved Stregfigurer. 



Rubin meddeler S. 164 ff. nogle meget velvalgte Forsøg, som skal oplyse, om 

 den, der ved et Omrids afbilder en Figur, der er forelagt, ikke ved sit Omrids, 

 men som farvet Fladefigur paa en Grund af anden Farve, opnaar dette ved at syns- 

 opleve Fladeflguren selv eller dens Omrids. Forsøgene udgjorde 4 forskellige Ræk- 

 ker, hvis Forskelle beroede paa, at dels de afbildede Figurer enten vedblev at 

 være synlige under Tegningen eller skulde erindres efter at have været forelagte 

 en vis Tid, dels de eftertegnede Billeder under Tegningen enten var synlige eller 

 usynlige for Tegneren. Forsøgspersonerne var geometrisk skolede, maaske fordi de 

 da bedre kunde gøre Rede for deres Oplevelser. Ellers kunde jeg ønske, at de 

 havde været saa uskolede som muligt. Ulemperne ved deres Skoling falder imid- 

 lertid bort derved, at deres forskellige Udtalelser røber, i hvilken Grad de havde 



33* 



