53 Intuitive Billeder, Synsoplevelser. 251 



efterhaanden gaaet over til at betegne hele den tegnede Figur med dens Linier, som 

 man fik Brug for i den mere indgaaende geometriske Undersøgelse, og som baade 

 indbefattede Fladefigurernes Omrids og andre Linier, som der under Undersøgelsen 

 blev Brug for. Den samme Overgang har, som jeg bemærkede, fundet Sted fra 

 Rubins Sprogbrug til min, netop fordi jeg skulde knytte mere geometriske Hensyn 

 til de intuitive. 



Skønt Rubin ikke siger noget nærmere derom, og det for den her omtalte 

 Undersøgelse om Forhold mellem Fladefigur og Omrids har været uvæsentligt, an- 

 tager jeg, at den Genfremstilling af plane Figurer paa ny Planer, som her har 

 været tilsigtet, er Genfremstilling ved kongruente (eller dog ligedannede) Figurer 

 og navnlig ikke perspektiviske Billeder. Der foreskrives nemlig i Reglen intet om 

 kun at bruge ét Øje og holde det og Tegnefladen i bestemte Stillinger. Prøverne 

 giver altsaa en Bekræftelse paa, hvad man ogsaa kan se af de ældste opbevarede 

 .-afbildninger, at plane Figurer kongruente med en forelagt hører med til de intuitive 

 Billeder, som kan tilegnes alene ved Sanseoplevelser 0. Det samme maa da ogsaa 

 være Tilfældet med Kongruens af Dele af samme Figur. Særlig naar disse er sym- 

 metrisk beliggende, vil en saadan Symmetri træde tydelig frem, naar man ser paa 

 Figuren fra et Punkt af Symmetriplanen. Paa denne Maade kan man faa en intuitiv Vis- 

 hed for Existensen af Rektangler, nemlig Firkanter, hvis fire „Takker", hvormed Rubin 

 betegner Vinklerne, som de optræder paa Fladefiguren, er ganske ens, derigennem for 

 at de to Trekanter, hvori Rektanglet deles ved en Diagonal, er ganske ens, og derved, at 



') Da sædvanlige, tegnede eller malede Billeder vel nærmest skal gengive Synsoplevelser, kan der 

 niaaske rejses nogen Tvivl om Eneberettigelsen af Brug af Perspektiv. Som en Nødhjælp til Gen- 

 givelse af en rumlig Figur ved et Billede i en Plan kan den perspektiviske Gengivelse ikke omfatte den 

 hele Synsoplevelse, men alene et enkelt Synsindtryk, nemlig Synet med ét Øje fra et bestemt Sted. 

 Der gøres herved et vilkaarligt Valg indenfor de Synsindtryk, som bidrager til den hele Synsoplevelse, 

 som foruden ved Brug af to Øjne yderligere kan være fuldstændiggjort ved Flytning af Øjnene. Den 

 ved dette Valg begrænsede Opgave har ganske vist den store Fordel at være geometrisk bestemt; men 

 det kan næppe betragtes som givet paa Forhaand, at man ved netop at vælge denne Indskrænkning 

 i alle Tilfælde faar den mest levende Gengivelse af den fuldstændige Synsoplevelse ogsaa da, naar de 

 afbildede Genstande er nære nok til at give de to Øjne forskellige Synsindtryk. Som Gengivelse af et 

 enkelt Synsindtryk skulde man tro, at den perspektiviske Gengivelse kun vilde have Værdi, naar den 

 ses fra det tilsvarende Øjepunkt; set fra andre Synspunkter vil det perspektiviske Billede give et Syns- 

 indtryk, som man ikke vilde faa ved se den afbildede rumlige Genstand faa nogetsomhelst Synspunkt. 

 At dog Synet af Billedet fra forskellige Synspunkter kan tilfredsstille i det mindste dem, der er vant 

 til at se Billeder, maa bero paa, at den Synsoplevelse af plane Figurer, med hvilke vi her beskæftiger 

 os, og ved hvilken kongruente Figurer opfattes som ens, hos dem er bleven saa stærkt udviklet, at det 

 tegnede eller malede plane Billede opfattes som det samme, fra hvilket Punkt man end ser det, og 

 at man derved faar en bestemt Følelse af, at der e.xisterer et Punkt i Rummet, for hvilket dette Bil- 

 lede er en virkelig perspektivisk Gengivelse af de afbildede Genstande i Rummet. Flytningen af Øjet 

 kan derimod ikke, naar man holder sig til de geometriske Forhold, give det en Dybde, som det ikke 

 selv har, og vel næppe illudere nogen anden Dybde end den, man bedst forestiller sig med det perspek- 

 tiviske Øjepunkt til eneste Synspunkt. Det kan maaske lønne sig at se med det ene Øje fra dette 

 Punkt; men stiller man sig andre Steder, faar man Brug for begge sine Øjne, da man maa have en 

 fuldstændig Synsoplevelse af den plane Afbildning for at faa en rigtig Forestilling om, hvorledes den 

 maa vise sig fra et Øjepunkt, hvorfra man da ikke selv ser den. 



