204 1. Kapitel. 6 



handling ogsaa af andre Naturfag, har man med Rette ') paavist Forskellen mellem 

 den af Grækerne indførte Tankegang med dens fulde logiske Sammenhæng og saa- 

 danne ældre Betragtningsmaader, som man har kunnet betegne med Ord som Over- 

 tro, mere eller mindre tilfældig Empiri, rent intuitiv Tilegnelse o. s. v. Man har 

 ogsaa kunnet pege hen paa den hos Grækerne saa bestemt fremtrædende Lyst til 

 Viden og Higen efter al tilegne sig denne for dens egen Skyld. Alt dette er sandt 

 og fortjener at siges ; men det fremkalder da tillige Ønsket om at forslaa, hvorle- 

 des Hellenernes Forgængere, med saa skrøbelige Hjælpemidler som de her nævnte 

 og uden Hellenernes videnskabelige Drift, har kunnet naa en saa omfattende Viden 

 som den, de faktisk tidligere besad, og som for en stor Del fra dem er gaaet over 

 til de græske Forskere. 



Skønt det kun er i Henseende til Mathematiken, at jeg tør haabe at give et 

 virkeligt Bidrag til denne Forstaaelse, skal jeg dog her forud gjøre et Par alminde- 

 lige Bemærkninger. Jeg skal begynde med at henlede Opmærksomheden paa. at 

 medens den videnskabelige Drift saa aabenlyst træder frem hos Hellenerne, mere 

 aabenlyst maaske, fordi vi kender dem og Overleveringerne fra dem bedre, saa har 

 en saadan Drift ogsaa tidligere været tilstede om end skjult under andre Skikkelser, 

 og da navnlig været knyttet til Gudsdyrkelse og Helligdomme. En saadan Tilknyt- 

 ning vidner netop om den Værdi, som man tillagde en eller anden Viden. Naar 

 •saaledes Milhaud S. 86, Note, forklarer den nøjagtige Orientation af Pyramiderne 

 derved, at den knytter sig til Ægyptens religiøse Myther, og altsaa ikke skriver sig 

 fra virkelig Interesse for at gjøre en astronomisk Bestemmelse saa god som mulig, 

 saa forekommer del mig omvendt, al denne Interesse fremhæves ved at give den 

 et religiøst Formaal. Endnu bestemtere træder det samme frem ved de gamle in- 

 diske Çulbasûtraer. De er Haandbøger til Brug ved den ritualmæssige Konstruktion 

 af Altere og andre Helligdomme og indeholder som Indledning hertil et vist Antal 

 vigtige geometriske Sætninger og Konstruktioner, deriblandt, som vi senere skal se, 

 den pythagoreiske Sætning og dens Anvendelse til Konstruktion af rette Vinkler. 

 De, der først har givet Altrene saadanne Former, at derved en Række af forskel- 

 lige retvinklede Trekanter med rationalt Sidetal kommer til Anvendelse, og til 

 samme Brug fundet en ypperlig Tilnærmelsesværdi til V2, har sikkert netop ved 

 denne Anvendelse ogsaa lagt deres intellektuelle Interesse for disse Resultater for 

 Dagen, og den paa denne Maade helligede Interesse er bevaret og udviklet ved de- 

 res Sammenstilling i Çulbasûtraerne. 



Overtroisk Fastholden af urigtige Forestillinger og Forklaringer længe efter, 

 at deres Urigtighed er lagt klart for Dagen, eller dog langt bedre Forklaringer er 

 fremkomne, er naturligvis kun skadelig; men det, som er Overtroens Genstand, 

 kan fra først af være Forklaringsforsøg, med hvilke det ikke var urigtigt at be- 

 gynde, og som maalte prøves, før der ved deres Forkastelse banedes Vej for bedre 



') Se saaledes G. Milhaud: L'apport de I Orient et de l'Éyypte dans la science greqae, en i 189;i 

 offentliggjort Afhandling, som han med et Tillæg har medtaget i Nouvelles etudes sur l'histoire de la 

 pensée scienli/iquc. Paris 1911. 



