7 Om sammenlignende historiske Studier. 205 



Forklaringer. Dette gælder endog om animistisk; Overtro. Efter den vellykkede 

 Opdagelse, at den stærkeste Følelse af Lyst og af Ulyst skyldes Moderen og fjendt- 

 lige Mennesker, er det ganske naturligt — ja i Grunden stemmende med gode Reg- 

 ler for Dannelse af Hypotheser — at Barnet ogsaa tillægger andre Genstande, hvor- 

 med det kommer i Berøring, Liv. Forsøg paa noget lignende har ogsaa haft en 

 vis Berettigelse hos Folk paa et barnligt Udviklingstrin. Endnu paa den Tid, da 

 man havde lagt Mærke til Planeternes tilsyneladende Baner paa Himmelkuglen, 

 kendte man kun hos levende Væsener saa uregelmæssige Bevægelser. Astrologien 

 rummer ganske vist et Væv af Overtro og mere eller mindre bevidst Bedrageri; 

 men fra først af var det ikke saa urimeligt, efter at have fundet Sammenhæng mel- 

 lem Solens og Maanens Bevægelse og Vekslingen af Lj'S og Varme og Vejrlig og — 

 om end, som vi nu ved, kun paa Grund heraf — af Sygdomme, at gaa videre, noget, 

 som jo ogsaa skulde lykkes for Ebbe og Flods Vedkommende. Den saaledes frem- 

 komne Astrologi har givet Anledning til Iagttagelser, som senere skulde komme 

 Astronomien til Gode. 



Empiriker er et Ord, som man skulde tro ikke betød noget daarligt over- 

 for \'idenskaber, der bygger paa Erfaring; derved betegnes imidlertid de, der byg- 

 ger paa saadanne Erfaringer, som ganske tilfældig og uden Lejlighed til nøjere 

 Prøvelse er faldne i deres Lod, og paa de rent subjektive Indtryk, disse har gjort 

 paa dem, uden at de har bragt det i nogen Forbindelse med de mere omfattende 

 Erfaringer, som Menneskeheden allerede har gjort, og med den Sammenhæng i Na- 

 turen, som derigennem har lagt sig for Dagen. Denne Bebrejdelse kan imidlertid 

 kun ramme dem, der lever paa Tider, da noget saadant allerede foreligger, men 

 derimod ikke dem, der paa et Omraade først har begyndt at indsamle Erfaringer. 

 Det er jo netop disses Forarbejder, der, naturligvis efter Udskilning af mange 

 værdiløse Slagger, har bidraget til at skabe det Materiale, som senere har tilladt at 

 gaa mere kritisk til Værks. 



Intuitiv vil man vel kalde enhver Tilegnelse af Sandheder, for hvis ganske 

 umiddelbare Iagttagelse eller logiske Begrundelse man ikke er istand til at gøre 

 sig Rede. Det er Psykologernes Sag at finde en mere positiv Bestemmelse af de 

 sjælelige Evner, som tillader denne Tilegnelse, der maa bero paa en Kombination 

 af Sanseoplevelser, Erindringer og underbevidste logiske Slutninger. De underbe- 

 vidste logiske Slutninger vil dog efterhaanden blive bevidste, og naar dette har væ- 

 ret Tilfældet, maa Historikeren stræbe at udskille de bevidste Slutninger. Denne 

 Forpligtelse maa ikke mindst paahvile mig her, naar jeg forsøger Sammenlig- 

 ning mellem den ældre geometriske Viden, som for en stor Del er 

 bygget paa Intuition, og den første i et logisk System indordnede 

 Geometri. Sammenligningen vil kaste Lys til begge Sider, derved ogsaa paa det, 

 som den ældre Geometri allerede havde naaet. 



