65 



ihålig, först trind, sedan hoptryckt, jemutjock, glatt, vid basen hvit- 

 luden, 3 — 7 cm. lång; lamellerna plana. Lukten behaglig. Växer 

 i tufvor eller flockar. 



24. Cl. subviscifera Karst. 



Hatten hvitaktig, klibbig; foten hvitblek, fjällmjölig; la- 

 mellerna långt nedlöpande, hvitbleka. 



Barrskog., på mossbev. plats., 9, 10. Finl, (Mustiala). 



Hatten köttig, tunn, först kullrig, sedan platt, stundom slutli- 

 gen nedtryckt, kretsformig eller n. bugtbräddad, slät, glatt, urblek- 

 nande, understundom i midten med n. rödbruna fläckar, 3 — -4 cm. 

 bred; foten ihålig, jemntjock, trind, vanligen flerböjd, finluden, vid 

 basen filthårig, 4 — 7 cm. lång, omkr. 5 mm. tjock; lamellerna glesa, 

 genom tvärådror förenade eller greniga, jemnbreda; sporerna ellip- 

 tiska, 6 — 8 mmm. långa, 3—4 mmm. tjocka. 



25. Cl. puellula Karst. 



Hvit; hatten snöhvit, n. pucklig; foten brun- eller svart- 

 fjällig; lamellerna fastväxta. 



Kärrjord, dikeskant., r. 6, 9. Finl. (Mustiala). 



Hatten köttig, först kullrig, sedan platt, slät, glatt, snöhvit, 

 med utstående, utlöpande kant, 2 — 5 cm.; foten n. jemntjock, styf 

 och rak, elastisk, hvit, vid basen n. uppsvälld, 5 — 6 cm. lång; lamel- 

 lerna tättsittande, hvita; sporerna elliptiska, 9 — 12 mmm. långa, 5 — 7 

 mmm. tjocka. — Äg, nimhatus Batsch. f. 64? 



26. Cl. adsentiens Karst. 



Hvit; hatten slutligen på ytan söndersprucken uti fjäll; 

 foten kort, svart- eller brunfjällig; lamellerna mycket tätt 

 sittande. 



Trädgård., på mulljord, r. 8. Finl. (Mustiala). 



Hatten köttig, först kullrig sedan platt, trubbig, slät, hvit, 

 4 — 6 cm. bred; foten vid basen n. utsvälld, hvit, 2,5 — 3 cm. hög, 

 4 — 7 mm. tjock; lamellerna i början fastväxta, sedan n. nedlöpande, 

 hvita. 



5 



