71 



bredfc bägarformig, mjuk, i fuktig väderlek glatt, i torr tilltryckt fin- 

 luden, stundom småfjällig, med i början inrullad, sedan utstående, 

 glatt kant, omkr. 30 cm. bred; foten omkr. 7 cm. hög och tjock; 

 lamellerna kort nedlöpande, mycket tättsittande, stundom greniga och 

 anastomoscrande, i början hvita, äldre af hattens färg. Hattens kött 

 låter lätt klyfva sig frän kanten till midten. Ar ätlig och välsma- 

 kande, men något seg. Som lamellerna kunna skiljas från hatten 

 närmar den sig mycket till Pluggskiflingarne. Lukten angenäm. — 

 PaxUlus Fr. Hym. eur. 



41. Cl. maxima (Fl. Wett.) Fr. 



Blekt sämskfärgacl eller hvitaktig; hatten silkesluden 

 eller småfjällig; foten kompakt, fintrådig och strimmig, hvit- 

 aktig. 



Löf- och barrskog., på skugg. st., 8, 9. Ryssl.; Finl. 

 (Mustiala); Skand. 



Hatten köttig, tunn, vek, bredt trattlik, med puckelbärande, 

 kompakt disk och slät kant, omkr. 25 cm. bred; foten inuti spon- 

 giös, elastisk, uppåt afsmalnande, 8 — 12 cm. lång; lamellerna långt 

 nedlöpande, teml. tättsittande, hvitaktiga; sporerna 4 — 6 mmra. länga, 

 3 — 4 mmm. tjocka. Har svag, icke obehaglig lukt. Är icke ätlig, 

 men icke heller giftig. — Ag. infnndibuliformis Hoffm. 



42. Cl. infundibuliformis (Schaeff.) Fr. Schaeff. t. 212. 



Hatten i början kullrig, pucklig, silkeshårig, sedan tratt- 

 lik, rödbrunaktig eller blekt köttröd, äldre sämskfärgad eller 

 hvitaktig; foten hvitblek; lamellerna glänsande hvita. 



Bergig, skog. och fält, a. 7 — 10. Ryssl.; Finl.; Skand. 



Hatten köttig, kompakt, äldre mjuk, vek, urbleknaude, 5—10 

 cm. bred; foten inuti spongiös, mjuk, elastisk, vanl. uppåt afsmal- 

 nande, 5 — 10 cm. lång; lamellerna långt nedlöpande, knapt tättsit- 

 tande. Lukten angenäm, men svag. I ekonomiskt hänseende af föga 

 vigt. — Åg. gihbus Pers. 



43. Cl. sqvamulosa (Pers.) Fr. 



Hatten i början trubbig, sedan trattlik, småfjällig^ sämsk- 



