113 



Mycket spensliga, luktlösa, raka och styfva, på marken eller 

 bland mossa enstaka växande svampar. 



48. M. cinerella Karst. 



Hatten blek, stötande mer eller mindre i askgrått; fo- 

 ten vid basen fintrådig, knapt rotlikt förlängd; lamellerna 

 bredt fastväxta, n. nedlöpande. Lukten stark, lik den af 

 nymalet mjöl. 



Bland mossa, på tallbarr. 11. Finl. (Mustiala). 



Hatten hiunaktig, klocklik, stundom med köttig, pucklig midt, 

 öfvGrallt strimmig, 1 — 2 cm. hög, omkr. 1 cm. bred; foten trådlik, n, 

 spröd, bar, gråhvit, 5 — 10 cm. lång; lamellerna bågformigt böjda, hvit- 

 aktiga, med dragning åt askgrått, stundom n. förenade genom tvärådror. 



49. M. filopes (BuLL.) Fr. Bull. t. 320. 



Hatten brun, med dragning i blekgult, sällan gråhvit 

 eller hvitaktig; foten glatt, lång, nedtill hårig och rotlikt för- 

 längd; lamellerna fria, hvita. 



Lund., skog. h. o. d. 8—10. Ryssl.; Finl.; Skand. 



Hatten hinnaktig, kägellik, äldre klocklik, trubbig, torr, glatt 

 1 — 1,5 cm. bred; foten trädlik, vek, rak, n. spröd, gulblek eller 

 brunaktig, omkr. 8 cm. lång; lamellerna lancettlika, tättsittande. 



50. M. Iris (Berk.) Fr. Berk. Outl. t. 6, f. 3. 

 Hatten n. klibbig, besatt med fastklibbade, blå fibril- 



ler; foten försedd med knippevis förenade hår, blå: lamel- 

 lerna n. grå. 



Stamm. och ved af tall och gran, 9. Ryssl. (Ural) en- 

 ligt Sovokin. 



Hatten hinnaktig, hemisferisk eller klocklik, pucklig eller trub- 

 big, n. strimmig, yngre n. brun, stötande i blått, urbleknande, 6 — 10 

 mm. bred; foten nedtill rotlikt förlängd och luden; lamellerna fria, 

 glesa, jemnbreda, hvitaktiga eller grå, i eggen n. småtandade och 

 ofta yngre blå- eller rödluddiga. — Äg. marginelliis Pers?; Ag. mul- 

 tipleoc Lasch. 



