115 



Ijiisviolett, stundom brunaktig; foten trådlik, seg, vek, glatt, vid ba- 

 sen flockullig, n. utan rot, svartblå, urbleknande; lamellerna tunna. 



55. M. debilis Fr. Icon, t. 82, f. 4. 



Hvitaktig eller gulblek, stimdom stötande i blekrödt, 

 torr brunaktig; hatten klocklik; foten trådlik, m. smal. 

 Fält, bland löf och mossa. Ryssl.; Finl.; Skand. 



Hatten hinnaktig, m. tunn, klocklik, äldre knllrig, trubbig, strini- 

 mig, torr sniåskrynklig och slät, matt, A — 7 mm. bred; foten svag, 

 vek, vid basen fintrådig, utan rot, 6 — 10 cm. lång; lamellerna bredt 

 fastväxta, sinsemellan fria, hvitaktiga. Spenslig. 



56. M. vitilis Fr. Bull. t. 518, f. O. 



Hatten först kägellik, sedan utbredd, i fuktig väderlek 

 strimmig, brun eller gulblek, urbleknande; foten gulblek, 

 nedtill rotlikt förlängd; lamellerna afsmalnande och fastväxta. 



Fukt. st., bland löf, h. o. d. Finl.; Skand. 



Hatten hiunaktig, försedd med en vårtlik knöl, i väta djupt 

 strimmig, n. glänsande, 7 — 9 mm. bred; foten trådlik, rak, böjlig, 

 glatt, glänsande, ytterst spenslig, 8 — 18 cm. lång; lamellerna n. 

 glesa, nedstigande, sinsemellan fria, hvitaktiga eller grå, i eggen hvit- 

 aktiga. 



Var. amsegetes Secr. 



Större och starkare; hatten öfverallt strimmig. 

 Äng., vägkant., r. 9^ 10. Skand. 



Hatten först klocklik, sedan kullrig, trubbig, torr, slät, 1 — 2 

 cm. bred; foten 4 — 5 cm. lång; lamellerna fastväxta, teml. glesa. 



57. M. canescens Weinm. 



Hatten n. platt, n. naflad; foten askgrå, äldre sotbrun; 

 lamellerna hvita, stötande i askgrått. 



Bland löf i skog., 9. Ryssl. (S:t Petersburg). 



Hatten hinnaktig, i förstone hemisferisk, hvitaktig, stötande i 

 Ijusgrått, 1 — 3 cm. bred; foten trådlik, n. seg, vid basen fintrådig, 



