148 



Stamm. af Salix-SiYteY, sällan på i3ok, al etc, a. 10 — 3. 

 Ryssl.; Finl.; Skand. 



Hatten köttig, tiinu, först kullrig, sedan platt, trubbig, ofta 

 excentrisk, oregelbunden och bugtbräddad, glatt, mjuk, 3 — 12 cm. 

 bred; foten vanl. jemntjock och uppstigande, n. excentrisk, med rot- 

 lik bas, 3 — 9 cm. lång; lamellerna vidfästade, teml. glesa, gulaktiga; 

 sporerna elliptiska, 8 — 10 ramm. långa, 4,5 mmm. tjocka. Vanl. 

 tufvig. 



22. C. declinis Weinm. 



Hatten slutl. sprickfull, Ijusbrun; foten i toppen nijölig 

 och luddig, hvit; lamellerna blekhvita. 



Barrskog., r. 8. Ryssl. (S:t Petersburg). 



N. tufvig. Hatten n. köttig, först kägellik, sedan klocklik, 

 puckelbärande, fuktig, 3 — 5 cm. bred; foten jemntjock, fylld, 5 — 7 

 cm. lång, 3 — 6 mm. tjock; lamellerna knapt vidfästade, n. glesa, i 

 eggen luddigt smånaggade. 



23. G. floccipes Fr. 



Hatten svartaktig; foten besatt med små, flockulliga, 

 svarta fjäll; lamellerna bukiga, tjocka, hvita. 



Bokskog., på trädstamm. och jord., r. 9, 10. Skand. 

 (Småland). 



Hatten n. köttig, m. tunn, först klocklik, sedan kullrig, puck- 

 1ig, glatt, slät, sotbrun, äldre gulblek, 3 cm. bred: foten pipig, jemn- 

 tjock, rak, blek, med rotlik bas, 6 cm. lång, 2 mm. tjock; lamel- 

 lerna vidfästade, baktill afsmalnande, n. glesa. 



24. C. trochilus Fr. 



Hatten glatt, bredt naflad, brun eller brunblek, i mid- 

 ten gulblek, genomskinligt strimmig; foten upptill mjölig 

 och hvit, nedtill n. filtluden och svartbrun; lamellerna 

 smala, hvita. 



Öppna, nakna st. i skog., 9. Finl. (Mustiala).? 



