150 



b. Lamellerna ganska smala, m. tätt sittande. 



28. C. hariolorum (De C.) Fr. Bull. t. 585, f. 2. 

 Hatten hvitaktig eller sämskfärgad ; foten uppåt afsmal- 



nande, rödbrimaktig, hvituUig. 



Bland boklöf, pä murk. björkved, r. Skand. 



Hatten n. köttig, först klocklik, sedan heraisferisk, platt eller 

 nedtryckt, slät, glatt, i kanten n. strimmig, 3 — 6 cm. bred; foten 

 pipig, u. hoptryckt, i toppen blek och bar, 5 — 8 cm. lång; lamel- 

 lerna n. fria, n. tättsittande, smala, jemnbreda, blekhvita. Luktande. 

 — Ag. sagarimi Secr. 



29. C. confluens (Pers.) Fr. Pers. Icon. pict. t. 5, f. 1. 



Hatten vek, hvitaktig, stötande i blekrödt eller röd- 

 brunt, torr hvit; foten rödbrun, öfverallt beklädd med ett 

 lager af hvitt, mjöligt ludd; lamellerna fria, m. tättsittande, 

 hvitaktiga. 



Skog., a. 8—10. Ryssl.; Finl. Skand. 



Hatten n. köttig, i förstone kullrig, sedan utplattad, trubbig, 

 slutl. med en bred och trubbig puckel, glatt, hygrofan, i väta strim- 

 mig, 2 — 4 cm. bred; foten pipig, n. hoptryckt, 6 — 15 cm. lång, 

 2 — 3 mm. tjock; lamellerna aflägsnade från foten, m. smala, jemn- 

 breda, i början blekt köttröda; sporerna m. små. Fötterne högt upp 

 tätt sammanväfda af ett hvitaktigt ludd. 



30. C. ingrata Schum. Fr. Icon. t. 64, f. 1. 



Hatten sämskfärgad, stötande i brunt; foten skruf vri- 

 den, n. hoptryckt, upptill hvitmjölig, nedtill umbrabrun; la- 

 mellerna bleka. 



Skog. på fukt. st., r. Skand. (Småland). 



Hatten n. köttig, först klotrund, klocklik, sedan kullrig, puck- 

 1ig, slät, glatt, seg, 4 — -5 cm. bred; foten pipig, broskartad, flerböjd 

 eller skrufvriden, brunaktig, slutl. umbrabrun, 5 — 8 cm. lång, 4 — 7 

 mm. tjock; lamellerna fria, jemnbreda, m. tättsittande, smala, helbräd- 

 dade. Tufvig; seg. 



