180 



med guUuden kant; foten nedåt afsmalnande; mjölksaften 

 hvit, skarp. 



Fukt. löfskog., a. 8—10. Ryssl.; Finl; Skand. 



Hatten kompakt, i våt väderlek klibbig, äldre flat, n. nedtryckt, 

 glatt eller finludeu, 6 — 20 era. bred; foten fylld, stundom ihålig, n. 

 klibbig, blekt olivfärgad, kort (omkr. 4 cm. hög); lamellerna tunna, 

 tättsittande, bleka eller blekgula; sporerna klotrunda, 6 — 8 mmm. i 

 diam. Begagnas i Ryssland allmänt såsom matsvamp, hvartill den 

 synnerligen lämpar sig såsom mycket köttig och vanligen förekom- 

 mande i stora massor. — Lact. turpis Fr. 



6. L. controversus (Pers.) Fr. Sv. Svamp. t. 29. — 

 Rodnande Peppari. 



Hatten hvitaktig, äldre ofta rödlätt, med blodröda eller 

 rödaktiga fläckar, liksom af brutna bälten; lamellerna hvita, 

 äldre köttfärgade; mjölksaften hvit, skarp. 



Öppna, gräsbev. fält, helst i löfskog. och park. 9, 10. 

 Ryssl. (S:t Petersburg); Finl. (Åbo); Skand. (Skåne, Stock- 

 holm, Upsala etc). 



Hatten kompakt, styf, först kullrig och naflad, sedan trattlik, 

 sned, i början flockullig, sedan n. glatt, klibbig, med i förstone in- 

 rullad, luden kant, omkr. 9 cm. bred; foten tät, olikformig, kort 

 och tjock (3 — 6 cm. hög); lamellerna m. nedlöpande, tunna, tal- 

 rika, m. tättsittande, vanl. ogrenade. — Är en medelform emellan 

 L. torminosus och L. piperatus. — Äg. sangvinalis Batsch.; Äg. 

 acris Bull. 



7. L. pubescens Fr. Krombh. t. 13, f. 1 — 14. 

 Hatten tunn, hvitaktig; foten nedåt afsmalnande, först 



blekt köttröd, sedan hvit; mjölksaften hvit, ganska skarp. 

 Lund., mosslupn. äng., r. Finl.; Skand. (Skåne, Upland). 



Hatten köttig, fast, först platt, sedan naflad, slutl. trattlik, i 

 midten glatt, glänsande, i kanten fintrådig eller finluden, först hvit- 

 aktig, sedan blekt köttröd, stundom gulaktig, torr, slät, utan bälten, 



