192 



3 — G cm. bred; foten fylld, jenintjock, trind, slät, glatt, blekaktig, 

 slutl. hvitaktig, omkr. 6 cm. lång, 2 — 12 mm. tjock; lamellerna ned- 

 löpande, jemnbreda, m. tättsittande, tunna, 2 mm. breda; mjölksaf- 

 ten hvit, oföränderlig. Lukten i förstone ingen, slutl. (hos äldre, för- 

 vissn. eller halftorr. ind.) lik den af vägglöss. Späd och liten; flock- 

 vis växande. Var. med hatt utan bälten och puckel. 



38. L. jecorinus Fr. 



Hatten af upphöjda åsar sraåskrynklig, lefverbrun, med 

 dragning i köttrödt; lamellerna n. glesa, höggula. 



Torra, steril, ljunghed., r. 9, 10. Skand. (Småland). 



Hatten köttig, tunn, i början kullrig, sedan platt och nedtryckt, 

 utan teckningar, klibbig, glatt, med nedböjd, n. finstrimmig kant, 

 3 — 6 cm. bred; foten ihålig, spröd, slät, blek, jenintjock eller nedåt 

 afsmalnande, ofta uppböjd, ofläckad, torr otydligt pudrad, 3 — 6 cm. 

 lång, 7 — 9 mm. tjock; lamellerna n. nedlöpande, knapt pudrade, 4 

 mm. breda; mjölksaften hvit, skarp. Lågväxt, luktlös. 



ff Hatten torr, ojemn, luden, småfjällig eller pudrad. 



39. L. rufus (Scop.) Fr. Sv. Svamp. t. 11. — Giftig 

 Brötl. 



Hatten pucklig, n. glatt, utan teckningar, rödbrun, glän- 

 sande; foten rödbrunaktig; mjölksaften hvit, m. skarp. 

 Barrskog., a. 7 — 10. Ryssl.; Finl.; Skand. 



Hatten köttig, i början platt, sedan nedtryckt, äldre trattfor- 

 mig, glatt, med i början inrullad, finluden kant, 5 — 10 cm. bred; 

 foten fylld, mer eller mindre rödaktig, 5 — 10 cm. lång; lamellerna 

 n. nedlöpande, tättsittande, ockragula, äldre rödbrunaktiga; sporerna 

 sferiska, 8 mmm. i diam. I hela mjölkskiflingarnes slägte den giftigaste. 



40. L. helvus Fr. Krombh. t. 40, f. 17, 18. — Röd- 

 gul Brötl. 



Hatten spröd, på ytan upplöst i fjällgrynigt ludd, blekt 

 tegelfärgad eller lergul, stötande i rödgult; foten finluden 

 eller n. pudrad, blekare. 



