201 



tjock, snöhvit; lamellerna hvita, äldre med blekt rödgula fläckar. Är 

 möjligen endast en varietet af R. foetens. 



6. R. mustelina Fr. Krombh. t. 61, f. 8, 9. 



Hatten höggul, med stark dragning åt brunt; lamel- 

 lerna afrundade, vidfästade, tättsittande, förenade genom 

 mellangrenar, hvita. 



Skog., r. Skand. (Småland). 



Hatten köttig, fast, öfverdragen med en i våt väderlek fuktig, 

 fastväxt, brunaktig eller smutsgul hinna, först kullrig, sedan i midten 

 nedtryckt, bugtbräddad, med slät, i början inböjd, sedan uppåtböjd 

 kant, slät, glatt, glanslös; foten tät, fast, jerantjock, slät, glatt, hvit 

 eller blek, 6 cm. lång. — Äg. fallax Krombh. 



** Hatten kompakt, hård, med tunn, fastväxt, stundom 

 klibbig, slutl. försvinnande hud och tunn, hvass, först in- 

 böjd, derpå utstående, slät kant; foten i början kompakt, 

 slutl. inuti spongiös, mjuk; lamellerna n. gaffelgreniga, fram- 

 och baktill afsmalnande och spetsiga. 



7. R. olivascens Fr. 



Hatten först olivgrön, sedan i midten gulaktig; lamel- 

 lerna i början hvita, sedan gulaktiga. 



Lund., r. 7, 8. Skand. (Upland, Småland). 



Hatten köttig, plattad, naflad, i kanten slät, 6 — 7 om. bred; 

 foten fast, slät, snöhvit, 5 cm. lång, 3 cm. tjock; lamellerna baktill 

 afsmalnande, tättsittande, n. lika långa, stundom gaffelgreniga, fram- 

 till bredare. Misstänkt. Smaken mild. 



8. R. furcata (Pers.) Fr. Bill. t. 26. 



Hatten slät, ofta beströdd med ett sidenglänsande stoft, 

 vanl. grönaktig; foten slät; lamellerna fastväxta, slutl. kort 

 nedlöpande, teml. tjocka. 



Skugg. skog., r. 8, 9. Ryssl.; Finl.; Skand. 



Till början mild, efteråt n. bitter; hatten köttig, kompakt, styf, 



