217 



Barr- och bokskog. 9, 10. Finl, (Mustiala); Skand. 

 (Södra Sverge). 



Hatten köttig, först kullrig, sedan platt, slutl. n. trubbig, klib- 

 big, nedtryckt, i raidten småfjällig och gulaktig, 6 — 9 cm. bred; fo- 

 ten fylld, n. jemntjock, småfjällig, 6 — 9 cm. lång, 1 — 2 cm. tjock; 

 lamellerna nedlöpande, teml. tunna, glesa, hvita, i eggen n. gulaktiga, 

 slutl. krusiga; sporerna elliptiska, 8—9 mmm. långa, 4 — 4,5 mmm. 

 tjocka; hyllet gult. — Ag. Mugnaius Scop. Var. med hvita fjäll 

 (var. leucodon Alb. & Schw.). 



3. H. gliocyclus Fr. 



Hvitblek; foten tät, försedd med en tjock, limaktig ring. 



Blandskog., r. Skand. (Upland). 



Hatten köttig, fast, först kullrig, sedan platt trubbig, slemmig, 

 glanslös, 4 — 6 cm. bred; foten tät, än jemntjock, än nedåt afsmal- 

 nande, till största delen slemmig, 6 — 9 cm. lång, 2 — 3 cm. tjock; 

 lamellerna nedlöpande, glesa, teml. smala, hvita, ofläckade. 



4. H. eburneus (Bull.) Fr. Bull. t. 551, f. 2. 

 Snöhvit; hatten i kanten finluden, snart bar; foten i 



toppen sträf af små, fjälliga vårtor eller prickar. 



Skog., äng., lund. a. 8 — 11. Ryssl.; Finl.; Skand. 



Hatten köttig, än kompakt, än tunn, först kullrig, n. bugtbräd- 

 dad, sedan platt, glatt, slät, m. klibbig, 5 — 8 cm. bred; foten fylld, 

 äldre ihålig, olikformig, nedåt afsmalnande, klibbig, 5 — 12 cm. lång; 

 lamellerna nedlöpande, glesa, styfva och raka, fasta; sporerna n. klot- 

 runda, 5 — 6 mmm. i diam. Har behaglig smak och lukt samt godt, 

 ätbart kött. 



5. H. cossus (Sow.) Fr. Sow. t. 121. 



Starkt luktande, hvitaktig, stötande något i gult; hatten 

 i kanten bar. 



Lund. r. Skand. (Södra Sverge). ' 



Hatten köttig, först kullrig, sedan platt, slät, trubbig, glatt, 

 slemmig, i midten ockragul, 4 — 5 cm. bred; foten fylld, mjuk, n. 



