247 



Stamm. af svartpopp., r. Skand. (Skåne). 



Tufvad, teml. styf; liatten köttigt läderartad, n. trattlik, seg, 

 nafiad, regelbunden eller oregelbunden, genomborrad, glatt; foten gre- 

 nig, n. fylld; lamellerna långt nedlöpande, tättsittande, m. smala och 

 tunna. Talrika fruktkroppar sammanväxa med fötterne till en gemen- 

 sam, fårad, glatt, hvit stam, så att svampen synes grenig. — Len- 

 tinits Fr. 



2. L. cochleatus (Fr.) Karst. Sow. t. 168. 



Vek; hatten glatt, blek, stötande i köttrödt eller röd- 

 brunt, slutl. ljust sämskfärgad ; foten fårad, glatt, n. af samma 

 färg, som hatten. 



Stamm. och ved af löfträd, a. Vår och höst. Ryssl.; 



Finl.; Skand. 



Seg; hatten köttig, tunn, oregelbunden, n. flikig och vriden, platt, 

 nedtryckt eller trattlik, urbleknande, icke genomborrad, omkr. 3 — 9 

 cm. bred; foten tät, fast, central, excentrisk eller lateral, flerböjd eller 

 skrufvriden, upptill blekt köttröd, nedtill mörkt rödbrun, 3 — 6 cm. 

 lång; lamellerna nedlöpande, tättsittande, sågade, bleka eller hvita, 

 stötande mer eller mindre i köttrödt; sporerna n. sferiska, 4 — 6 mmm. 

 i diam. Lukten svag, lik den af anis, eller ingen. An enslig, än 

 tufvad, tegellagd. — Lentinus Fr. 



3. L. friabilis (Fr.) Karst. 



Spröd, sämskfärgad, i fuktig väderlek stötande i kött- 

 rödt, i torr i blekgult; hattarne naflade och genomborrade, 

 bildande tufvor på en gemensam, n. ihålig, sammantryckt, 

 skrufvriden fot. 



Stamm. af bok, r. Skand. (Småland). 



Tufvig, grenig, köttigt fibrös, mjuk; hattarne excentriska, trum- 

 pet- eller trattlika, vågböjda, tunna, halfva eller n. hela, glatta, 3 — 6 

 cm. breda; lamellerna nedlöpande, tättsittande, smala, sågade, blekt 

 köttfärgade, med brunaktig anstrykning, i eggen hvitaktiga. Ofta för- 

 vexlad med föreg. — Lentinus Fr. 



