251 



I varma drifhus, på garfvarbark, feta, gödsl. plats. r. 7, 8. 

 RyssL; Finl. (Åbo); Skand. (Småland, Upsala, Stockholm). 



Hatten köttig, först klocklik, sedan utbredd, trubbig, af till- 

 tryckta, svartaktiga trådar fläckig, 7 — 10 cm. bred; foten n. jemn- 

 tjock, glatt, hvit, 7 — 12 cm. lång, 1 — 2 cm. tjock; lamellerna fria, 

 köttröda. — Ag. volvaceus Bull. Skild från föreg. med mindre 

 brunaktig, slida och svartstrimmig hatt. 



3. V. hypopithys Fr. 



Glänsande hvit; hatten först kägellik, sedan klocklik, 

 torr, silkesluden; foten finluden; slidan tvåflikig. 

 Granskog., r. Skand. (Småland). 



Hatten n. köttig, 6 — 10 mm. hög; foten fylld, jemntjock, till- 

 tryckt silkeshårig, 2 — 3 cm. hög, 2 — 3 mm. tjock; lamellerna fria, 

 först hvita, sedan med köttröd anstrykning. — Ag. parvulus B. 

 Fr. Mon. 



** Hatten mer eller mindre klibbig, merendels glatt. 



4. V. rhodomelas (Lasch.) Fr. 



Hatten beklädd med fjälligt ludd, klibbig, n. sotbrun; 

 foten luddig; slidan liten, flockuUig. 



Gödsl. st., r. 5, 6. Skand. (Skåne). 



Hatten köttig, först klocklik, sedan utbredd; foten tät, uppåt 

 afsraalnande, slutl. n. glatt; lamellerna fria, rödlätta. Är en mellan- 

 form emellan V. virgata och V. speciosa. 



5. V. speciosa Fr. 



Hvit eller hvitaktig; hatten glatt, klibbig; foten och 

 slidan ludna. 



Gödselhögar, gödsl. plats., h. o. d. 5 — 8. RyssL; Finl.; 

 Skand. 



Hatten köttig, mjuk, i början klocklik, sedan utbredd, trubbig 

 eller n. pucklig, hvitaktig, i midten vanl. stötande i grått, med slät 

 kant, 9 — 15 cm. bred; foten tät, vid basen n. löklikt uppsvälld, 

 uppåt afsmalnande, hvit, 10 — 20 cm. lång, 2 — 3 cm. tjock; lamcl- 



