270 



3. Cl. mundulus Lasch. Batsch. f. 119. — Svartnande 

 Mjölskifl. 



Hatten först hvitaktig eller blekhvit, sedan gråfläckig, 

 slutl. svartnande; foten flockullig, slutl. n. glatt, inuti slutl. 

 svartaktig. 



Lund., bland löf, r. 9, 10. Skand. 



Hatten köttig, tunn, seg, flocköst mjuk, platt, nedtryckt, olik- 

 formig, bugtbräddad och ofta excentrisk, torr, omkr. 6 cm, bred; fo- 

 ten fylld, n. jemntjock, smal, af hattens färg, omkr. 3 cm. lång 4 — 

 o mm. tjock; lamellerna långt nedlöpande, m. tättsittande, smala, 

 tunna, olika långa, bleka. N. luktlös; smaken oangenäm, n. bäsk. 



4. Cl. lentulus Karst. 



Hatten efter regn n. klibbig, hvit eller hvitaktig; foten 

 vid basen borsthårig, jemntjock; lamellerna m. tättsittande. 

 Granskog., bland mossa, r. 9. Finl. (Mustiala). 



Hatten köttig, mjuk, platt eller nedtryckt, äldre oregelbunden, 

 n. silkesluden, 3 — 5 cm. bred; foten tät, flerböjd, luddig, blek, 4 — 

 G cm. lång, 0,5 — 1 cm. tjock, stundom excentrisk; lamellerna ned- 

 löpande, smala, bleka; sporerna n. kantiga, 2 — 4 mmm. i diam. Luk- 

 tar svagt af nymalet mjöl. 



5. Cl. pseudoorcella Fr. Icon. t. 96, f. 2. 



Hatten blekt brunaktig, betäckt af ett ytterst fint, ljus- 

 grått, glänsande silkesludd; foten inuti och utanpå blekt 

 brungrå; lamellerna glesa, gråhvita. 



Oppn., sterila back. r. 9, 10. Skand. (Upsala). 



Hatten köttig, först kullrig, sedan platt och n. nedtryckt, stun- 

 dom n. bugtbräddad, slät, omkr. 5 cm. bred; foten tät, köttig, fast, 

 jemntjock, kort, (2 — 3 cm. lång); lamellerna nedlöpande, 4 mm. breda. 

 Köttet smutsigt hvitt. Lukten n. ingen. 



6. Cl. popinalis Fr. 



Hatten vek, askgrå; foten fylld, ljusgrå; lamellerna mörkt 

 askgrå; lukten stark, lik den af färskt mjöl. 



