291 



Murkna bokstamm., r. 8, 9. Skancl. 



Hatten n. köttig, klocklik, äldre utbredd, slutl. pucklig, n. bugt- 

 bräddad, klibbig, violett, brun och grå, i kanten strimmig, 3 — 5 cm. 

 bred; foten spröd, pipig, 6 cm. lång, 4 — 5 mm. tjock; lamellerna 

 fria, bukiga, tättsittande, saffransgula, af sporerna rostbruna. 



2. Pl. aleuriatus Fr. Icon. t. 126, f. 5. 



Hatten strimmig, gäddblå, gulblek eller rosenröd; fo- 

 ten Il vit, öfverallt mjölig. 



Gamla bokstamm., r. 7 — 10. Skand. 



Hatten n. binnaktig, först kägellik, sedan kullrig, slutl. n. platt, 

 regelbunden, klibbig, slät, omkr. 2 cm. bred; foten pipig, uppböjd, 

 omkr. 3 cm. lång, 2 mm. tjock; lamellerna fria, bukiga, af de ockra- 

 gula sporerna blekt saffransgula. Ensam. 



42. Pholiota Fr. — Tofsskifling. 



* På marken växande arter. 



f Sporerna rostgula eller ljust rostbruna. 



1. Ph. aurea (Mattusch.) Fr. Icon. t. 101. 



Hatten n. sammetshårig, brandgul, med dragning i guld- 

 gult; foten slät, af ljusare färg; lamellerna först bleka, se- 

 dan af battens färg, men blekare. 



Feta, gräsbev., skugg. st. r. Ryssl. (S:t Petersburg); Skand. 

 (Kristiania, Skåne, Stockholm etc). 



Hatten köttig, mjuk, kullrig, äldre plattad, trubbig, i början 

 sammetshårig, sedan ofta inväxt småfjällig eller fjällmjölig, 18 — 35 

 cm. bred; foten tät, n. jemntjock eller uppåt afsraalnande, utan fjäll, 

 18 — 20 cm. lång, 2 — 4, vid basen 3 — 6 cm. tjock; ringen hinn- 

 aktig, uppstigande, strimmig eller fårad ; lamellerna n. fria, bukiga, 

 tättsittande. Från lamellerna fälles ett ymnigt sporstoft, hvaraf så 

 väl foten upptill som ringen synas beströdda med ett fint, rostgult 

 mjöl. — Ag. Vahlii Weinm. 



Var. Vahlii Schum. Fl. Dan. t. 1496. 

 Hatten slät, glatt; lamellerna n. fria. 



