298 



Murk. ved i barrskog, r. Ryssl; Finl. (Mustiala, Åbo); 

 Skand. 



17. Ph. sqvarrosa (Muell.) Fr. Bull. t. 266. 

 Hatten saffransgul, stötande i rostbrunt, tätt besatt 



med inväxta, uppböjda, spärrade, brunaktiga fjäll; foten 

 nedåt afsmalnande, af hattens färg, men ljusare, spärrfjällig; 

 lamellerna i början blekt olivfärgade. 



På eller vid gaml. löfträdstamm. h. o. d. 9—11. Ryssl.; 

 Finl; Skand. 



Hatten köttig, klocklikt kullrig, äldre utplattad, vanl. med upp- 

 höjd midt eller puckel, torr, 9 — 15 cm. bred; köttet gult; foten 

 fylld, nedanom ringen fullsatt med tillbakaböjda, mörkare fjäll, 9 — 20 

 cm. lång, i toppen ända till 3 cm. tjock; ringen utgående från fo- 

 tens topp, flockös, sällan hiunaktig, af fjällens färg; lamellerna fast- 

 växta, med n. nedlöpande spets, tättsittande, smala, slutl. rostbruna; 

 sporerna elliptiska, 7 — 8 mmm. långa, 4 — 5 mmm. tjocka. Tufvad. 

 Har vanl. starkt och vidrigt luktande, till föda otjenligt kött. — Ag. 

 sqvamosiis Bull.; Ag. floccopus Schaeff. 



* Ph. Muelleri Fr. Fl. Dan. t. 831. 

 Hatten trubbig, fuktig, blek, med tilltryckta, mörkare 

 fjäll; foten jemntjock; ringen hel; lamellerna brunaktiga. 

 Murken bokved, r. Skand. 



** Ph. reflexa (Pers.) Fr. Schaeff. t. 80. 

 Hatten tunn, med smalspetsig puckel, öfverdragen med 

 fjälligt ludd; foten n. ihålig, jemntjock, förlängd. 



Skog., på skugg. st., vid bok- och ekstamm. r. Skand. 



18. Ph. subsqvarrosa Fr. Icon. t. 103. 



Hatten rostgult mörkbrun, med tilltryckta, flockulliga, 

 mörkare fjäll; lamellerna n. fria. 



Murken ved, vid trädstubb., r. Skand. (Ultuna). 



