307 



f Enskildta hyllet eller slöjan ringformigt nedhängande 

 från den n. jemntjocka eller klubblika fotens topp. 

 a. Lamellerna först bleka, sedan lerfärgade. 



1. C. triumphans Fr. Huss. II, t. 22. 



Hatten höggul, skiftande i brandgult, eller ockragul, torr 

 höggul; foten försedd med flere, af mer eller mindre i brand- 

 gult stötande fjäll bildade ringar. 



Löfskog., lund. 9, 10. Finl. (Mustiala); Skand. (Södra 



och mellersta Sverge). 



Hatten köttig, först kullrig, sedan platt, trubbig, regelbunden, 

 slät, n. klibbig, i början beströdd med små tilltryckta, mörkare fär- 

 gade fjäll, med slät, icke inböjd kant, 10 — 15 cm. bred; foten tät, 

 fast, vid basen päronlikt uppsvälld, af hattens färg, men ljusare, strim- 

 mig, 10 — 15 cm. läng, 2 — 4 cm. tjock; lamellerna uruupna, med en 

 liten tand nedlöpande, tättsittande, helbräddade, med tätt ådriga sidor, 

 plana, omkr. 7 mm. breda, i början bleka, vanl. skiftande i gäddblått, 

 Icrgula eller n. kanelbruna; sporerna elliptiska, 12 — 16 mmm. långa, 

 5 — 6 mmm. tjocka. Växer i flockar, stundom i tufvor. Köttet fast, 

 hvitt. God matsvamp. — Ag. sublanatus Huss. 



Var. minor Fr. 



Mindre; hatten guldgul eller gul, med orangegul skiftning; 

 foten endast nedtill beprydd med concentriska, ljusgula fjäll. 



Löfskog., på torra, steril, st. Finl. (Mustiala, Runsala); 

 Skand. (Småland). 



Foten ofta krökt och n. rotlikt förlängd, upptill bar, med tyd- 

 ligare, tunn, affallande ring, 9 — 12 cm. lång, 2 — 3 cm. tjock; la- 

 mellerna hvita, med dragning åt gäddblått. 



* C. claricolor Fr. Quel. Grevillea, t. 102, f. 1. 



Hatten gul; foten flockullig och fjällig, hvit; hyllet hvitt; 

 lamellerna hvitaktiga, äldre lerfärgade. 



Löfskog., helst björkskog., ljungmark. 9, 10. Finl. (Mus- 

 tiala); Skand. (Småland, Halland). 



