336 



tvärådror förenade och ådriga, plana, småsågade, n. lerfärgade, 4 — 7 

 mm. breda. 



Var. striatus Karst. 



Hatten mjuk, m. tunn, hvitaktig, med köttig, gul puc- 

 kel och glest strimmig, smånaggad kant. 



b. Lamellerna i förstone violetta, mörkblå eller rödlätta. 



66. C. salor Fr. Quel. Grevillea, t. 108, f. 1. 

 Hatten mörkgrå, i början kring den inböjda kanten 



klart violett, slutl. enfärgad; foten vid basen löklikt upp- 

 svälld, uppåt kägellikt afsmalnande, n. ända till toppen be- 

 täckt af det slemmiga, mörkblåa hyllet; lamellerna i eggen 

 violetta. 



Löfskog., lund. 10. Skand. (Småland, Westergöthland). 



Hatten först trubbigt kägellik, sedan klockformig, slutl. utbredd, 

 med upphöjd, kompakt disk och tunn kant, m. klibbig, glatt, torr mot 

 kanten fintrådig; foten tät, glatt, helt och hållet, äfven inuti, hvit, 

 4 — 8 cm. lång, vid basen 3, i toppen 1,5 cm. tjock; lamellerna 

 fastväxta, glesa, sinsemellan fria, helbräddade, i början gråaktiga, med 

 violett eller gäddblå kant, äldre lergrå eller kanelbruna; sporerna 

 10 mmm. långa. 



67. C. naevosus Fr. 



Hatten gul, stötande n. i brungrått, tätt fullsatt med 

 små, fläcklika, rost- eller mörkbruna fjäll. 



Skog. r. Skand. (Kinnekulle). 



Hatten köttig, först kullrig, sedan platt, trubbig, n. nedtryckt, 

 omkr. 6 cm. bred; foten tät, fast, i början bukig, sedan uppåt af- 

 smalnande, glatt, blek, stötande i gäddblått, belagd med ett genom- 

 skinligt, gulaktigt slem, 3 — 7 cm. lång, omkr. 3 cm. tjock; lamel- 

 lerna urnupna, tättsittande, helbräddade, först mörkblå, sedan lerfär- 

 gade, 7 — 8 mm. breda. 



68. C. delibutus Fr. Quel. Grevillea, t. 108, f. 2. 

 Hatten ljusgulaktig, stundom i midten brandgul; foten 



