355 



114. C. anomalus Fr. Bull. t. 431, f. 2. 



Hatten sotbrun eller lergrå, stötande i rödbrunt, slutl. 

 Öfvergående i gult, brandgult eller n. olivgrönt; foten fintrå- 

 dig eller n. fjällig, blek, upptill stötande i violett, nedtill 

 i hvitt. 



Skog., a. 8—10. Ryssl.; Finl; Skand. 



Hatten köttig, tuun, kullrig, trubbig, äldre platt, med upphöjd 

 disk, besatt med ljusgrå, lätt lossuande fibfiller, med åldern ändrande 

 färg, 3 — 10 cm. bred; foten fylld, äldre ihålig, smal, uppåt afsmal- 

 nande, slutl. urbleknande 8— -12 cm, lång, omkr. 7 mm. tjock; la- 

 mellerna urnupna eller fastväxta, med en tand nedlöpande, tättsit- 

 tande, tunna, smala, i början mer eller mindre violetta eller gäddblå, 

 med eller utan purpurröd anstrykning, slutl. kanelbruna; sporerna 

 8 — 9 mram. långa, 6 — 7 mram. tjocka. Köttet i väta vattenfärgadt, 

 torrt hvitt. Växer i flockar. 



Var. pineti Karst. 



Spensligare; foten smal, jemntjock, flerböjd, glatt. 



Barrskog., a. Finl.; Skand. 



115. C. spilomeus Fr. Brig. 28, f. 4—6. 



Hatten i midten hvälfd, brunaktig, lergrå eller blekt 



kanelbrun; foten fläckig af rödbruna eller brandgula fjäll. 



Skog., äng., b. o. d. 9, 10. Finl.; Skand. 



Hatten n. köttig, kullrig, äldre platt, slutl. glatt, omkr. 3 cm. 

 bred; foten pipig, n. jemntjock, smal, hvitaktig, med ljusviolett an- 

 strykning, 5 — 10 cm. lång, 2 — 5 mm. tjock; slöjan hvit; lamellerna 

 fastväxta eller urnupna, tättsittande, smala, tunna, ljusvioletta, blåak- 

 tiga eller bleka, slutl. kanelbruna; sporerna n. sferiska, 8 — 9 mmm. 

 långa, 7 — 8 mmm. tjocka. Ensam eller n. tufvig. Nära beslägtad 

 med föreg. 



-j-j-f Lamellerna glänsande kanelbruna, röda eller gula. 



116. C. miltinus Fr. Quel. Grevillea, t. 110, f. 3. 

 Hatten mörkt kanelbrun, torr, urbleknande, lergul, med 



n. kastaniebrun disk; foten kanelbrun, rödtrådig. 



