374 



157. C. punctatus (Pers.) Fr. 



Hatten umbrabrun, med dragning åt Ijusgrått, torr 

 sämskfärgad; foten gulbrun; hyllet n. tät^t, snart försvinnande, 

 bildande ett blekbrunt, ringformigt bälte omkring foten; la- 

 mellerna mörkt kanelbruna. 



Bokskog. 9, 10. Skand. (Småland). 



Hatten n. hinnaktig, först kägellik, sedan kullrig, med ingen 

 eller obetydlig puckel, glatt, slutl. slät, 1,5 cm bred; foten n. pipig, 

 jemntjock, spenslig, seg, vågig, fintrådigt strimmig, vid basen hvit- 

 luden, 6 — 9 cm. lång, omkr. 2 mm. tjock; lamellerna fastväxta, glesa, 

 bukiga, belbräddade, 7 mm. breda. Mycket lik C. gentilis, men väl 

 skild genom sin färg samt sin kullriga och trubbiga hatt. 



* C. fuscatus Karst. 



Hatten n. kanelbrun, slutl. fintrådig; lamellerna vidfä- 



stade, urbugtade, n. glesa. Större. 



Barrskog, r. 9. Ryssl. (S:t Petersburg); Skand. (Upsala). 



Hatten n. köttig, kullrig, äldre n. platt, med bred och trubbig 

 puckel, kanelbrun, i fuktig väderlek stötande i kaflfebrunt, i torr lju- 

 sare, 4 — 7 cm. bred; foten fylld, äldre ihålig, brunaktig, uppåt af- 

 smalnande, hvittrådig, vid basen hvitluden, 12 — 18 cm. lång, i top- 

 pen 5 — 8, nedtill 5 — 13 mm. tjock; lamellerna teral. tjocka; ka- 

 nelbruna. 



ff Lamellerna smala, tunna, mer eller mindre tättsit- 

 tande; hatten tunn; foten n. broskartad, nedåt ofta afsmal- 

 nande, fylld eller ihålig. 



a. Foten hvitaktig eller blek. 



158. C. triformis Fr. Schaeff. t. 247. 



Hatten först kullrig, sedan platt, mörkbrunaktig eller 

 hjortgrå, äldre n. honungsgul, torr smutsigt isabell- eller 

 sämskfärgad, glanslös; foten klubblik. 



Löfskog., r. Ryssl. (S:t Petersburg); Skand. 



Hatten köttig, i kanten tunn, trubbig eller u. pucklig, fintrå- 



