380 



nedtryckt, äldre fullkomligt glatt samt i kanten genomskinligt strim- 

 mig, 2 — 5 cm. bred; foten först fylld, sedan ihålig, jemntjock, än 

 kort och rak, än långdragen och flerböjd, brunaktig eller likafärgad 

 med hatten, äfven af tilltryckta fibriller blekaktig, med mer eller min- 

 dre utbildad, stundom till och med hinnaktig ring, 6 — 12 cm. lång, 

 5 — 8 mm. tjock; lamellerna fastväxta, mer eller mindre tättsittande, 

 breda (3 — 5 mm.), först rost-, sedan kanelbruna; sporerna 10 — 11 

 mmm. långa, 4 — 6 mmm. tjocka. Köttet lika färgadt med hatten, 

 af en egendomlig lukt. 



170. C. paleaceus Fr. Quel. Grevillea, t. 113, f. 5; 

 t. 114, f. 4. 



Hatten brunaktig eller brun, torr smutsigt sämskfärgad, 

 i början beklädd med fritt, fint, hvitt, småfjälligt ludd, sedan 

 glatt; lamellerna tättsittande, först hvitaktiga, slutl. kanel- 

 bruna. 



Skog., synnerl. bokskog., r. Ryssl. (S:t Petersburg); 

 Skand. (Småland). 



Hatten n. hinnaktig, först kägellik, sedan utbredd, med trub- 

 big eller spetsig puckel, glanslös; foten pipig, flerböjd, i ytan vå- 

 gig, hvitfjällig, med en hvit, oegentlig ring i toppen, helt och hållet, 

 äfven inuti, brunaktig, yngre blekare, omkr. 9 cm. lång och 3 mm. 

 tjock; lamellerna fastväxta, breda. Köttet likafärgadt med hatten, 

 svagt luktande. 



****H;* Hatten fuktig, icke klibbig, hygrofan, glatt eller 

 besatt med löst liggande, hvita, trådlika lemiiingar efter hyl- 

 let; foten bar, utan ring; enskildta hy Het fritrådigt eller 

 spindelväfslikt. — Hydrocybe Fr. 



f Hatten n. köttig, först kuUrig eller n. klocklik, sedan 

 utbredd, trubbig eller i midten upphöjd, med i början inrul- 

 lad kant; foten vanl. uppåt afsmalnande. 



a. Foten och slöjan hvita. 



171. C. firmiis Fr. Bull. t. 96. 



