386 



b. Foten och lamellerna skiftande i violett. 



183. C. livor Fr. 



Hatten öfverallt köttig, i början olivbrun, sedan sämsk- 

 färgad; foten vid basen n. knöllikt utsvälld, uppåt kägellikt 

 afsmalnande, inuti och utanpå violett. 



Bergig, barrskog., bland tallbarr, r. Skand. 



Hatten kullrig, äldre platt, trubbig, styf, glatt, ofta fläckig, torr, 

 kiiapt hygrofan, med hvitt, fast kött, 3 — 6 cm. bred; foten fylld, 

 slutl. ihålig, styf, efter hyllets försvinnande glatt, i ytan broskartad, 

 vid basen blek, kort (3 — 6 cm. lång); lamellerna urnupna, tättsit- 

 tande, breda, plana, tunna, h alfcirkelformiga, blekt kanelbruna. Enslig. 



184. C. saturninus Fr. 



Hatten mörkt kastanie- eller n. umbrabrun, torr lergul, 

 yngre omkring kanten af hyllets lemningar silkesluden; fo- 

 ten violett. 



Gräsbev. st. 9—11. Finl. (Mustiala); Skand. 



Hatten köttig, tunn, först klocklik, sedan utbredd, trubbig, slät, 

 äldre helt och hållet glatt, urbleknande, 5 — 15 cm. bred; foten fylld, 

 fast, slät, nedåt tilltjocknande, fintrådig, klart violett, med åldern blek- 

 nande, 6 — 9 cm. lång, 0,5 — 3 cm. tjock; slöjan hvit; lamellerna vid- 

 fästade, afrundade, tunna, tättsittande, breda, spröda, yngre blekt pur- 

 purfärgade, äldre blekt rostbruna. Köttet violett, slutl. hvitaktigt. 

 Växer i flockar eller tufvor. Beslägtad med C. armeniacus. 



185. C. imbutus Fr. 



Hatten blekt gulröd, torr urbleknande; lamellerna teml. 

 glesa, breda, i början askgrå, med dragning i violett, eller 

 mörkt gäddblå, sedan blekt kanelbruna. 



Löfskog., r. Skand. (Mellersta Sverge). 



Hatten köttig, kullrig, trubbig, slät, glatt, i kanten tunn och 

 fint gråtrådig, omkr. 9 cm. bred; foten tät, jemntjock, stundom skruf- 

 vriden, hvitaktig, med violett anstrykning i toppen, n. glatt, slät och 

 jemn, omkr. 9 cm. lång, 2 — 3 cm. tjock; slöjan hvit, lätt försvin- 



