393 



Hatten köttig, tunn, fast, platt, pucklig, regelbunden, glatt, i 

 början omkring kanten af hyllats lemningar fint hvitluddig, omkr. 9 

 era, bred; foten tät, fast, nedåt afsmalnande, 3 — 4 cm. lång; lamel- 

 lerna trubbigt fastväxta, n. tättsittande, tunna, teml. smala, helbräd- 

 dade, klart rostbruna. Köttet blekt. Flockvis växande. Närmast 

 beslägtad med C. castaneus. 



200. C. irregularis Fr. 



Hatten mörkt rostbrun, torr glänsande och stötande i 

 brandgult; foten bar, lergul, hvitstrimmig; lamellerna än 

 båglikt nedlöpande, än fastväxta, med n. nedlöpande spets, 

 m. tätt sittande. 



Torra, bergiga barrskog., r. 8, 9. Skand. (Småland). 



Hatten n. hiunaktig, med en köttig, spetsig puckel, platt, slutl. 

 nedtryckt omkring puckeln, bugtbräddad, torr, glatt, mot kanten sil- 

 kesluden, stundom vågböjd och skrynklig, 4 — 9 cm. bred; foten n. 

 ihålig, styf, tågig, tätt och tydligt strimmig, jemntjock, stundom nedåt 

 afsmalnande och skrufvriden, 6 — 12 cm. lång, 4 — 8 mm. tjock; slö- 

 jan knappast synlig; lamellerna först blekt, sedan mörkt rostbruna, 

 4 — 9 mm. breda. Nästan tufvad. 



201. C. pateriformis Fr. 



Hatten platt, nedtryckt, trubbig, n, kastaniebrun; foten 

 fintrådig, brunaktigt hvit; lamellerna lergula eller blekt ka- 

 nelbruna. 



Fukt. st., vid bäck., r. Skand. (Småland). 



Hatten n. köttig, styf, kretsformig, beströdd med lossnande 

 hvita, trådlika lemningar efter hyllet, ofta bildande omkring kan- 

 ten ett hvitt, sidenglänsande bälte, slät, med blekt kött, omkr. o 

 cm. bred; foten pipig, jemntjock, rak, brunaktig, vid basen hvitluden, 

 6 — 9 cm. hög, 2 — 5 ram. tjock; slöjan lätt försvinnande; lamellerna 

 fastväxta, med n. nedlöpande spets, tättsittande, tunna. Var. större, 

 med kullrig, äldre platt hatt och spröd, brun, torr silfverglänsande 

 fot. Till färg och utseende lik C. castaneus; för öfrigt utmärkt af 

 sin platta hatt. 



