401 



Stamm. och stubbar af tall, a. 7 — 10. Ryssl.; Finl.; 

 Skand. 



Hatten u. köttig, först klocklik, sedan kullrig, trubbig, regel- 

 bunden, i regnväder fuktig, slät, glatt, kanelbrun, stötande i röd- eller 

 kastaniebrunt, 3 cm. bred; köttet ra. tunnt, mindre lätt klyfbart, af 

 hattens färg; foten pipig, uppåt n. afsmalnande, rak, n. hoptryckt, 

 6 — 8 cm. lång, 2 — 5 mm. tjock; lamellerna uppstigande, fastväxta, 

 stundom nedlöpande och lossnande, tättsittande, jemnbreda, 4 mm. 

 breda; sporerna rostbruna, bredt elliptiska, 8 mmm. långa, 5 — 6 

 mrara. tjocka. Tufvad. — Flammula Fr. 



Var. rimulosus Karst. 



Mindre; hatten klocklik^ finsprickig eller prickig. 



3. G. palmatus (Bull.) Karst. Bull., t. 216. 



Hatten tjock, hinntäckt, rostbrun; foten excentrisk, säl- 

 lan central eller lateral, hvitaktig; lamellerna vid anhäftnin- 

 gen till foten ringformigt förenade, blekt och smutsigt rost- 

 bruna. 



Gamla löfträdstamm., m. r. Skand. (Upsala). 



Hatten köttig, n. kompakt, först kullrig, sedan utbredd, n. re- 

 gelbunden, glatt, slutl. luddig, med nedtryckt disk och uppåtböjd kant; 

 foten fast, tät, uppböjd, glatt; lamellerna vidfästade, urnupna, n. tätt- 

 sittande, helbräddade; sporerna rostbruna. Köttet fast, spongiöst, im- 

 biberande, hvitaktigt. Storleken m. varierande. Ofta förblandad med 

 Clit. subpalmata. — Crepidotus Fr. 



45. Flammula Fr. 



* Hatten beklädd med en n. afskiljbar, glatt, i fuktig 

 väderlek m. klibbig hinna; slöjan spindelväfslik eller fritrå- 

 dig, hvit; sporerna rostfärgade, stundom stötande i kaffe- 

 brunt, icke i brandgult. 



1. Fl. lenta (Pers.) Fr. 



Hvitaktig; hatten i fuktig väderlek m. slem mig; foten 



26 



