407 



rerna rent rostbruna, 6 — 8 mmm. långa, 3 — 5 nimm. tjocka. Tuf- 

 vad. Har bitter smak. 



13. Fl. conissans Fr. Bull., t. 178. 



Hatten sämskfärgad, med stark dragning åt Ijusgult; 

 foten fintrådig, blek eller gulaktigt hvit; lamellerna jemn- 

 breda, hvitaktiga, slutl. smutsigt eller brunaktigt lerfärgade. 



Gaml. stamm. af SaUx-B-rter, r. Skand. 



Hatten köttig, tunn, först hemisferisk, sedan utplattad, trubbig, 

 stundom naflad, likformig, glatt, fuktig eller n. klibbig, 2 — 9 cm. 

 bred; köttet hvitt, tunnt; foten ihålig, jemntjock eller afsmalnande 

 mot basen, oregelbunden, skrufvriden, 4 — 7 mm. tjock, ofta hoptryckt 

 och vida tjockare; slöjan fritrådig, vidhängande hattens kant; lamel- 

 lerna fastväxta, med n. nedlöpande spets, tunna, m. tätt sittande, 

 omkr. 4 mm. breda; sporerna mörkt rostbruna. Bildar m. täta tuf- 

 vor. Lukten oangenäm, syrlig. 



14. FL inopus Fr. Icou., t. 118, f. 1. Bolt., t. 148. 

 Hatten sämskfärgad, stötande i honungsgult eller blek- 



rödt, mot kanten blekare; foten blek, nedtill ler- eller rost- 

 gul; lamellerna jemnbreda, smutsigt eller blekt ljusgula, 

 stundom skiftande i grönt. 



Barrträdstamm., r. 9, 10. Ryssl. (S:t Petersburg); Fiul. 

 (Mustiala); Skand. 



Hatten köttig, först kullrig, sedan platt, trubbig, i väta slip- 

 prig, n. klibbig, slät, bar, 3 — 12 cm. bred; köttet tunnt, hygrofant, 

 af hattens färg, torrt hvitt; foten pipig, smal, vanl. flerböjd, seg, jemn- 

 tjock eller uppåt afsmalnande, tilltryckt fintrådig, 5 — 12 cm. lång, 

 4 — 8 mm. tjock; slöjan snart försvinnande; lamellerna fastväxta, tunna, 

 tättsittande; sporerna smutsigt rostbruna, n. elliptiska, 6 — 8 mmm. 

 långa, 4 — 6 mmm. tjocka. Enkel eller tätt tufvad. — Ag. ramoso- 

 radicatiis Bolt. 



15. Fl. austera Fr. 



Hatten hygrofan, honungsgul, med brunaktig disk, torr 



