423 



18. S. pusiolus (Fr.) Karst. Fr. Icon., t. 124, f. 4. 

 Hatten mer eller mindre klibbig, höggul; foten trådlik, 



glatt, citrongul eller lifligt ljusgul, glänsande. 



Ang. och back., bland gräs och mossa, r. 9, 10. Ryssl. 

 (S:t Petersburg); Finl.; Skand. 



Hatteu^^n. köttig, hemisferisk, äldre utbredd, tfubbig, slät, glatt, 

 9 — 13 mm. bred; foten pipig, vanl. flerböjd, n. klibbig, omkr. 3 

 cm. lång; lamellerna fastväxta, plana, mer eller mindre tättsittande, 

 breda, bleka, si uti. kanelbruna. Enslig, vacker art. 



Var. laetior Karst. 



Hatten gul, med stark dragning åt brandgult, 6 — 9 mm. 

 bred; foten uppåt afsmalnande, flerböjd, citrongul, i toppen 

 hvitpudrad, 4 cm. hög, 2 mm. tjock; lamellerna i .början 

 gulhvita. 



Bland mossa, r. Skand, (Småland). 



fff Lamellerna fastväxta; hatten i början klocklik, 

 si uti. utbredd. 



19. S. nucea (Bolt.) Fr. Bolt., t. 70. 



Hatten rundadt klockformig, naflad, prickig, ljust ka- 

 staniebrun; foten tilltryckt silkeshårig, hvit. 



Barrskog., bland mossa, r. 9. Ryssl. (S:t Petersburg); 



Finl. (Åbo); Skand. (Upland). 



Hatten n. hinnaktig, aldrig utbredd, glatt, med inböjd, n. fli- 

 kig kant, 1,5 — 3 cm. bred; foten pipig, ni. smal, teml. seg, jemn- 

 tjock, vid basen uppsvälld till en liten knöl, 8 — 10 cm. lång, 2 mm. 

 tjock; lamellerna fastväxta, halfcirkelformiga, uppstigande, ofta kru- 

 siga, kanelbruna; sporerna 11 — 13 mmm. långa, 6 — 7 mmm. tjocka. 



20. S. scolecina (Fr.) Karst. Fr. Icon., t. 124, f. 1. 

 Hatten först kastaniebrun, sedan sämskfärgad; foten 



rostfärgad, med dragning åt rödt, i toppen ljusare och hvit- 

 mjölig. 



