438 



hvitpudracl, blek eller hvitaktig; lamellerna blekt ockragula, 

 breda. 



Gräsbev. st., vid vägkant., h. o. d. 6—10. Finl.; Skand. 



Hatten hinnaktig, först klotrund, sedan klocklik, slutl. utbredd, 

 vanl. olikformig och vågig; foten jemntjock; lamellerna fastväxta, 

 mindre tättsittande; sporerna olliptiska, 11 — 13 mmm. långa, 5 — 7 

 mmm. tjocka. 



* G. flexipes Karst. 



Hatten klockformig, rostbrun, torr urbleknande; foten 

 flerböjd, hvittrådig, i toppen hvitpudrad, blek, med åldern 

 öfvergående i n. rostbrunt. 



Bland ved., r. 5. Finl. (Mustiala). 



Hatten n. hinnaktig, trubbig, i väta genomskinligt strimmig, torr 

 blek, med svag dragning åt ockragult, 1 — 1,5 cm. bred; foten jemn- 

 tjock, 2 — 3 cm. hög, 1—2 mm. tjock; lamellerna vidfästade, tätt- 

 sittande, aflånga, i eggen n. smånaggade, blekt rostbruuaktiga ; spo- 

 rerna elliptiska, 10 — 12 mmm. långa, 5 — 6 mmm. tjocka. Tyckes 

 vara en mellanform emellan G. tenera och G. siliginea 



6. G. antipus (Lasch.) Fr. Icon., t. 128, f. 2. 

 Hatten lifligt eller mörkt ockragul, torr blekaktig eller 



n. hvit; foten i toppen hvitmjölig, förlängd till en lång, glatt, 

 skrufvriden fot. 



Trädgård., på gödsl. plats., m. r. 5, 6. Skand. 



Hatten klockformig, äldre utbredd, med upphöjd, n. köttig disk, 

 slät, glatt, 3 cm. bred; foten pipig, jemntjock, styf, rak, slät, blek- 

 aktig, omkr. 6 cm. lång; lamellerna baktill afsmalnande, n. fria, n. 

 bukiga, tättsittande, ljust ockragula, slutl. kanelbruna. Förekommer 

 enstaka. Foten stundom vid basen löklikt uppsvälld. 



7. G. conferta (Boi/r.) Fr. Bolt., t. 18. 



Hatten kägellikt klockformig,' spetsig, kaffebrun, torr 

 öfvergående mer eller mindre i ockragult; foten bar, jemn- 

 tjock, med m. lång rot. 



