463 

 Bland spån, r. 7. Ryssl. (S:t Petersburg); Skand.? 



Hatten köttig, med hinnaktig, striramig, slutl. klufven kant, 

 kullrig, med en trubbig puckel, slutl. n. platt, tradig eller fjällig, 2 — 4 

 cm. bred; foten fylld, blek, i toppen stoftpudrad, 1 — 2 cm. lång, 

 2 — 4 mra. tjock; lamellerna vidfästade, teml, glesa, hvitaktiga, äldre 

 lerfärgade eller brunaktiga. Köttet hvitt. 



25. In. descissa Fr. 



Hatten hvitaktig eller brunblek; foten n. ihålig, jemn- 



tjock, vågig, fintrådig, ut- och invändigt hvit. 



Bränd, mark., r. Skand. 



Hatten n. köttig, först kägellik, sedan klocklik, slutl. utbredd 

 och strålformigt klufven, spröd, fintrådig, i kanten ofta strimmig, omkr. 

 3 cm. bred; foten spröd, i toppen hvitmjölig, 4 — 5 cm. lång, 4 mm. 

 tjock; lamellerna n. fria, tättsittande, jemnbreda, i början bleka eller 

 hvitaktiga, sedan brunaktiga. Var. med brunaktig, gulådrig hatt (f. 

 aurivenia), 



* In. auricoma (Batsch.) Fr. Batsch., f. 21. 

 Mindre, spädare; hatten gulaktig; foten pipig. 

 Bränd, mark., r. Skand.? 



26. In. gråta Weinm. 



Hatten hvitaktig, stötande i brunt eller rödbrunt, med 

 mörkare, fjällig disk; lamellerna yngre blekt, äldre brunt 

 olivfärgade. 



Gräsbev. st., r. Ryssl. (S:t Petersburg); Skand.? 



Hatten n. köttig, först kägellik eller kägellikt klockformig, se- 

 dan utbredd, pucklig, fintrådig, äldre sprickfull, 3 — 5 cm. bred; fo- 

 ten fylld, jemntjock, flerböjd, af lika färg med hatten, glänsande, i 

 toppen otydligt pudrad, 6 — 9 cm. lång, 4 — 7 mm. tjock; lamellerna 

 vidfästade, tättsittande, tunna. Utmärker sig genom en behaglig anislukt. 



27. In. Trinii Weinm. 



Hatten hvit, rödtrådig; foten besatt med lösa, rödbruna 

 trådar; lukten liknande den af kryddnejlikor. 



