475 



Hatten köttig, tunn, först kullrig, sedan utplattad, trubbig, klib- 

 big, slät, glatt, bar, 3 — 5 cm. bred; foten jemntjock, i toppen 

 pudrad, 3 — 10 cm. lång, 4 — 5 mm. tjock; lamellerna afrundade, n. 

 fria, tättsittande, saftlösa, plana, breda, i förstone hvitaktiga, sedan 

 ljust rostförgado, n. köttröda. Växer vanl. i grupper. Lukten icke 

 oangenäm. 



11. H. syrjense Karst. 



Hatten lergul; foten pipig, skrufvriden, hvit, slutl. um- 



brabrun, upptill fjällmjölig; lamellerna bleka. 



Barrskog., r. 9. Finl. (Mustiala). 



Hatten n. köttig, först kullrig, sedan utbredd, trubbig, torr, 

 slät, glatt, i början beströdd med ett fint, bvitt, n. glänsande puder, 

 4 — 6 cm. bred; foten jemntjock, flcrböjd, livit, snart vid basen, slutl. 

 helt och hållet, äfven inuti, umbrabrun, omkr. 12 cm. hög; lamel- 

 lerna vidfästade, tättsittande i eggen fint ludduaggade; sporerna ellip- 

 tiska, 10 — 11 mmm. låuga, 5 — 6 mmm. tjocka. Lukten n. ingen. 

 Bildar små, täta grupper. Denna och de följ. arterna af detta slägte 

 hafva storlek och utseende af Simocyhe eller Naucoria. 



12. H. tortuosum Karst. 



Hatten oregelbunden, sämskfärgad, stötande i rödbrunt, 

 torr blekare; foten ihålig ojemn, blek, flerböjd, vanl. skruf- 

 vriden; lamellerna bleka, slutl. honungsgula. 



Lund., r. 7—9. Finl. (Mustiala). 



Hatten n. köttig, i början klockformigt kullrig, sedan utbredd, 

 med uppböjd midt, slät, i förstone silkesluden, derpå glatt, torr, med 

 i början inböjd, stundom flikig kant, 2 — 3 cm. bred; foten tågig, 

 fintrådigt strimmig, i toppen fjällmjölig, nedåt afsraalnande eller n. 

 jemntjock, omkr. 7 cm. lång, 5 — 8 mm. tjock; lamellerna afrundade, 

 n. fria, teml. tättsittande; sporerna äggrunda, 6 — 9 mmm. långa, 

 4 — 5 mmm. tjocka. 



13. H. deflectens Karst. 



I början blekaktig, sedan sämskfärgad, med dragning 

 åt rostbrunt eller ockragult, torr urbleknande; hatten slutl. 



