482 



Ruttn. svamp., synnerl. Hussula adusta och 7?. nigricans^ 

 vissa regniga somrar teml. a. 7 — 10. RyssL; Finl.; Skand. 



Hatten köttig, tunn, i början klotrund, sedan hemisferisk, slutl. 

 utbredd, trubbig, stundom med en trubbig puckel, äldre ofta oregel- 

 bunden, med beständigt inrullad kant, 1 — 3 cm. bred; foten än tät, 

 än pipig, än jemntjock, än nedåt eller uppåt afsmalnande, strimmig, 

 vanl. krökt eller skrufvriden, smutshvit, täckt af ett fint, snöhvitt 

 ludd, 1 — 4 cm. lång, 3 — 10 mm. tjock; lamellerna fastväxta, vanl. 

 klynnedelda samt vid basen förenade genom mellanådror, tjocka, trub- 

 biga, bleka, slutl. brunaktiga; sporerna aflåuga eller elliptiska, omkr. 

 3 mmm. långa, 1 — 1,5 mnira. tjocka. Växer i flockar eller tufvor 

 samt har en stark stinkande urinlukt. Är vanl. angripen af en pa- 

 rasitsvamp, Hypomyces asterophorus TUL., som i grund förstör den. 

 — Ägaricus parasiticus Boll.; Ag. lycoperdoides Bull.; Asterophora 

 nauseosa Weinm.; Ast. lycoperdoides Weinm.; Nyctalis asterophora 

 Fr.; Ny et. nauseosa Fr. 



62. Chitonia Fr. 



1. Ch. coprinus Fr. Exped. Se. Alg. t. 51, f. 7. 



Hatten klibbig, ljusgulaktig; foten pipig; slidan liten; 

 lamellerna brunsvarta, stundom med purpurröd skiftning. 



Vid vägkant., m. r. 7, 8. Ryssl. (S:t Petersburg); Skand. 



Hatten köttig, kullrig, n. hemisferisk, slät, stundom besatt med 

 luddiga, fjällika lemningar efter slidan, 1,5 cm. bred; foten cylindrisk, 

 spröd, bar, hvitaktig, 6 — 9 cm. lång, 3 — 4 mm. tjock; lamellerna 

 fria, n. tättsittande. — Ag. involucratus Exped. Se. Alg. 



63. Ägaricus (Linn.) Karst. — Champignon. 



* Större, mera köttiga, ätliga arter. 

 1. Ag. augustus Fr. Sv. Sv., t. 38.— Präktig Champign. 

 Hatten i början hvit, sedan hvitgul, i midten stötande 

 mer eller mindre i brungult, med små, brunaktiga fjäll; fo- 



