483 



ten tät; ringen på undre sidan rutigt fjällig; lamellerna långt 

 skilda från foten. 



Skog., ofta vid myrstack., h. o. d. 8—10. Finl; Skand. 



Hatten köttig, i midten kompakt, i början klotrund, sedan he- 

 misferisk, slutl. utbredd, m. trubbig, torr, 10 — 20 cm. bred; foten 

 m. grof, uppåt afsmalnande, slät, glatt, hvit, med hårdt, fibröst, be- 

 ständigt hvitt kött, 10 — 20 cm. låug, 4 — 6 cm. tjock; ringen ned- 

 hängande från fotens spets, m. vid; lamellerna aflägsnade, lemnande 

 en bar ring omkring foten, tättsittande, smala och hvita, först gamla 

 bredare sotfärgade eller bruna af sporerna, aldrig rodnande; sporerna 

 rundadt elliptiska, 6 — 7 mmm. långa, 4 mmra. tjocka. — PsalUota 

 Fr.; Pratella Gill. 



2. Ag. arvensis Sciiaeff., t. 310, 311. Fr. Sv. Sv., 

 t. 4. — Allmän Champign. 



Hatten hvit, silkesluden eller fjällig; foten ihålig, fylld 

 med en lösare märg; ringen vid, dubbel, den yttre i omkret- 

 sen strålvis klufven. 



Öppna fält, äfven på odlad jord, a. 7—10. Ryssl.; Finl.; 



Skand. 



Hatten köttig, i början klotrundt klockformig, sedan utbredd, 

 trubbig, torr, i början betäckt af ett mjöligt ludd, med hvitt, oför- 

 änderligt kött, 8 — 15 cm. bred; foten grof, vid basen tilltjocknande, 

 slät, glatt, hvit, 8 — 15 cm. läng, 3 — 4 cm. tjock; ringen nedhän- 

 gande, vid, ofta fri i kanten; lamellerna fria, närmade, bukiga, fram- 

 till bredare, i början hvita, sedan rödaktigt bruna, slutl. svartbruua; 

 sporerna rundadt elliptiska, 7 — 10 mmm. långa, 6 mmm. tjocka. 

 Från äldsta tider räknad bland synnerliga läckerheter. Kan förtäras rå 

 med ättika och peppar, men vanl. stufvas eller stekes den i litet vatten 

 med salt, lök, smör, fett eller olja. Till vinterbehof förvaras den in- 

 lagd i olja eller fett. — Äg. pratensis Scop.; Ag. edulis Krombh.; 

 PsalUota Fr.; Pratella Gill. 



3. Ag. cretaceus Fr. Sv. Sv., t. 39. — Läcker Champign. 

 Hatten krithvit, i början silkesluden och slät; foten 



