484 



ihålig; ringen nedhängande, vid kanten vanl. uppåt vänd, vid; 

 lamellerna länge hvita. 



Gräsbev. fält, r. 9, 10. Skand. (Södra och mellersta 

 Sverge). 



Hatten köttig, i början klotrund, sedan klocklik, slntl. platt, 

 trubbig, torr, äldre stundom mot kanterna finsprickig eller småfjällig, 

 med hvitt, oföränderligt kött, 8 — 10 cm. bred; foten fylld med en 

 spindelväfslik märg, uppåt afsmaluande, slät, glatt, ofläckad, hvit, omkr. 

 9 cm. läng, 7 — 15 mm. tjock; ringen enkel, tättsittande^ slät, hvit; 

 lamellerna fria, något skilda från foten, mot kanten betydligt bredare, 

 tättsittande, äldre först ljusröda, slutl. svartbruna; sporerna omkr. 9 

 mm. långa och 6 mmm. tjocka. Anses för den läckraste af alla 

 Champignouer. Har en utomordentlig likhet med Lep. holosericea. 

 — Psalliota Fr.; Pratella GiLL. 



4. Ag. pratensis Schaeff., t. 96. — Angs-Champign. 

 Hatten hvitgrå; foten fylld, hvit; lamellerna mot foten 



afrundade, mot kanten afsmalnande och spetsiga, askgrå, 

 slutl. kaffebruna. 



Äng. och löfskog. Skand. 



Hatten köttig, n. kompakt, i början äggrund, sedan utbredd, 

 trubbig, torr, n. glatt, slutl. småfjällig, 6 — 9 cm. bred; foten fast, 

 mot basen n. tilltjocknande, bar, 6 cm. lång, 1 — 2 cm. tjock; rin- 

 gen fästad midt på foten, enkel, hinnaktig, aflfallande, hvit; lamellerna 

 fria, föga skilda från foten. Har fast, hvitt, välsmakande och Ijufligt 

 luktande kött. — Äg. spodophyllus Krombh. t. 26, f. 19 — 22; Äg. 

 candidus Schum.; Psalliota Fr.; Pratella Gill. 



5. Ag. campestris Linn. Sovv., t. 305. Huss., I, t. 

 20. Fr. Sv. Sv. t. 5. — Äkta Champign. 



Hatten hvit eller rödbrunaktig, silkesluden eller små- 

 fjällig, med efter brytning n. rodnande kött; foten tät; la- 

 mellerna hvitaktiga, snart köttröda, slutl. bruna. 



Öppna fält, äfven skog., a. 7—10. RyssL; Finl.; Skand. 



