485 



Hatten köttig, först kullrig, sedan platt, trubbig, torr, 6 — 10 

 cm. bred; foten fast, slät eller småfjällig, hvit, 3 — 9 cm. lång, 1 — 3 

 cm. tjock; ringen enkel, fästad n. midt på foten, vanl. utstående, 

 trasig, hvit; lamellerna fria, föga skilda från foten, bukiga, åt båda 

 ändarne jemnt afsmalnande, tättsittande; sporerna rundadt ellip- 

 tiska, 6 — 8 mmm. långa 5 mmm. tjocka. Köttet är hvitt och saf- 

 tigt samt rodnar genast efter brytning i berörig med luften. Anses 

 vara smakligare än den allmänna Champignonen. 



Var. 1. villaticus Fr. 



Större; hatten fjällig; foten grof, fjällig, vid basen om- 

 gjordad af en tydlig, strumplik slida. 



Gödselsaml,, r. Finl. (Åbo); Skand. (Upsala). 



Har vämjelig lukt och smak. 



Var. 2. silvicola Vitt. 



Hatten slät, n. glänsande, hvit; foten långdragen, vid 

 basen n. uppsvälld; lamellerna afsmalnande mot foten; köt- 

 tet efter brytningen endast långsamt antagande en brunak- 

 tig färg. 



6. Ag. silvaticus Schaeff., t. 242. Krombh., t. 24, f. 9, 

 10. — Skogs-Champign. 



Hatten n. pucklig, med ulligt småfjällig, rödbrun yta; 

 ringen tunn, fästad n. midt på foten; lamellerna smala, röd- 

 lätta, stötande n. i kanelbrunt. 



Skog. Finl. (Mustiala) ; Skand. 



Hatten köttig, tunn, klockformig, slutl. utbredd, n. rostfärgad, 

 med brun- eller rödbrunaktiga fjäll, 8 — 9 cm. bred, dess kant ofta 

 sprickigt inskuren; foten i början fylld, sedan ihålig, spenslig, jemn- 

 tjock, smutshvit, nedanför ringen fintrådig, ofvanför denna slät och 

 glatt, 9 — 10 cm. lång, 1,5 cm. tjock; ringen undertill flockullig, än 

 vid, hinnaktig, än smal, lätt försvinnande; lamellerna fria, bukiga, åt 

 båda ändarne jemnt afsmalnande, tunna. Köttet hvitt, vanl. med röd- 



