490 



nedanoin ringen stundom fintrådig, 3 — 4 cm. lång, 4 — 7 rara. tjock; 

 ringen fästad midt på foten; lamellerna stundom urnupna, tättsittande, 

 breda, än svartvioletta, än gråbruna; sporerna på hvit botten kaffe- 

 bruna, på svart purpurfärgadt bruna eller vinröda. — Ag. phaeos- 

 permus Fr. Mouogr. Var. racd blek hatt (Quel., t. 24, f. 3). 



6. Str. sqvamosa (Pers.) Fr. Berr. Outl, t. 10, f. 6. 



Hatten ockragul, beströdd med concentriska, lösa, lud- 

 diga fjäll; foten spenslig, nedanför ringen än spärrfjällig, än 

 filthårig, upptill blek, nedtill rostfärgad. 



Bokskog., trädgård etc. 9—11. Ryssl. (S:t Petersburg); 



Skand. (Södra Sverge). 



Hatten köttig, tunn, först hemisferisk, sedan utplattad, trubbig 

 eller med en trubbig, låg puckel, i fuktig väderlek klibbig, 3 — 8 cm. 

 bred; foten i början fylld, sedan ihålig, seg, jemntjock, 6 — 15 cm. 

 lång, 4 mm. tjock; ringen hel, hinnaktig, stoftbeströdd; lamellerna 

 fastväxta, breda, tättsittande, plana, askgrå, slutl. svartaktiga, i eggen 

 hvitaktiga; sporerna 11 — 12 mmm. långa, 7 — 8 mmm. tjocka. — 

 Ag. distans Pers. 



* fuscata Karst. 



Hatten kaffebrun; foten brunfjällig. 



Murkn. stamm. af gråal, r. 9. Ryssl. (S:t Petersburg). 



Hatten 3 — 6 cm. bred; foten utväxt ihålig, ofvanför ringen 

 hvitpudrad, 6 — 8 cm. lång, 4 — 7 mm. tjock; lamellerna n. nedlö- 

 pande, i början hvitaktiga, derpå askgrå, slutl. öfvergående n. i svart, 

 4 mm. breda. — Ag. sqvamosus b. Weinm. 



7. Str. albonitens Fr. 



Hatten i fuktig väderlek hvit och glasklar, i torr glän- 

 sande hvit; foten märgfull, öfverallt ullig, genomskinlig, torr 

 gulhvit. 



Skogstrakt., r. Skand. (Upsalaj. 



Hatten köttig, tunn, kullrig, äldre utbredd, med upphöjd, stun- 

 dom gulaktig disk, klibbig, glatt, slät; foten jemntjock, långsträckt, 



