505 



fastväxta, baktill m. breda, n. glesa, i början bleka, sedan af spo- 

 rerna brunfläckiga, 4 — 7 mm. breda. 



5. Ps. agraria Fr. 



Hvit, icke hygrofan; lamellerDa slutl. kaffebruna. 

 Leråkr. 8, 9. Skand. (Upsala). 



Hatten n. köttig, kullrig, slutl. plattad, ofta pucklig, slät, glatt, 

 torr stötande n. i grått, med fast, hvitt kött, 3 — 6 cm. bred; fo- 

 ten pipig, jemntjock, glatt, 4 — 6 cm. lång, 2 — 4 mm. tjock; la- 

 mellerna trubbigt fastväxta, i början tättsittande, slutl. n. glesa, jemn- 

 breda, hvita. 



6. Ps. callosa Fr. Pers. Myc. eur., III, t. 27, f. 3. 

 Hatten trubbig, slät, torr, gulblek, brun-, gul- eller 



hvitaktig; foten seg, jemntjock; lamellerna bukiga, brun- 

 svarta. 



Gräsbev. st. vid väg., b. o. d. 8 — 11. Ryssl; Finl.; 

 Skand. 



Hatten n. köttig, seg, i början kägellikt klockformig, sedan 

 kullrig, slät, glatt, 1 — 2 cm. bred; foten pipig, spenslig, n. trådlik, 

 jemntjock, stundom flerböjd, bar, glatt, blekaktig, 6 — 9 cm. lång; la- 

 mellerna fastväxta, uppstigande, tättsittande. Växer gruppvis. Till 

 utseende lik Stroph. semilanceata, knapt förvandt med de föreg. 



** Hatten knapt hinntäckt, hygrofan; foten styf; lamel- 

 lerna vidfästade, sällan fastväxta. 



7. Ps. canobrunnea Fr. Batsch., f. 105. 



Hatten i fuktig väderlek n. klibbig, blek eller blekröd, 

 med dragning åt brunt eller grått, torr blekt sämskfärgad; 

 foten ihålig, kort, småfjällig, hvitaktig. 



Skogstrakt., brända mark., r. Skand. 



Hatten köttig, styf, kullrig, slutl. platt, trubbig, slät, glatt, 

 stundom rutvis söndersprucken, med fast, hvitt kött, 6 — 9 cm. bred; 

 foten styf, jemntjock, rotslående, 6 cm. lång, 5 — 12 ram. tjock; 



