534 



början beklädd med ett tunnt lager af fint ludd, 6 — 9 cm. lång, 

 4 — 7 mm. tjock; lamellerna fria, jemnbreda, brunsvarta. 



9. C. niveus (Pers.) Fr. Fl. Dan., t. 1671. 

 Snöhvit; hatten hvitmjölig eller betäckt af ett länge 



qvarsittande, teml. tjockt, fjälligt ludd; foten fjällmjölig eller 

 filtluden; lamellerna fria. 



Hästexkrem., h. o. d. 8, 10. Ryssl.; Finl.; Skand. 



Hatten n. hiunaktig, klocklik, slutl. utbredd, sargad och uppåt- 

 böjd, 2 — 6 cm. bred; foten pipig, ganska spröd, uppåt afsmalnande, 

 äldre 3- — 8 cm. lång, 4 — 7 mm. tjock; lamellerna jemnbreda eller 

 n. lancettlika, smala, mörkgrå, slutl. svarta; sporerna äggrunda, ore- 

 gelbundna, försedda med ett m. kort skaft, ogenomskinliga under mi- 

 krosk., 14 — 17 mmm. långa, 8 — 14 mmm. tjocka. EnMgt Hansen 

 uppträder denna art under tvenne former, en hvitmjölig och en hvit- 

 luden; den sednare uppväxer från sklerotier, den förra aldrig. En- 

 dast den mjöliga formen är funnen i Finland, Innefattar möjligen 

 tvenne arter. 



tf Hatten hinniös, slutl. uppbristande längs lameller- 

 nas ryggar; foten pipig. 



10. C. lagopus Fr. Saund. & Sjl, t. 19. 



Hatten hvitaktig, i midten gulblek, yngre flockuUig; fo- 

 ten öfverallt hvitullig; lamellerna slutl. aflägsnade. 



Lund., på fukt., skugg. st, r. Finl. (Mustiala); Skand. 

 (Skåne). 



Hatten m. tunn, trind, äldre klocklik, slutl. utplattad och kluf- 

 ven, strällikt fårad, 4 — 8 cm. bred; foten m. spröd, afsmalnande 

 uppåt och nedåt, snöhvit, 10 — 20 cm. lång, 2 — 3 mm. tjock; la- 

 mellerna jemnbreda, svarta. 



Var. viarum Fr. 



Hatten gulblek, i början hvitullig, 3 — 6 cm. bred; fo- 

 ten afsmalnande uppåt, 6 — 9 cm. lång; lamellerna fria. 

 Vid väg., på grus, r. Skand. (Upsala). 



