538 



foten jemntjock, snöhvit, omkr. 9 cm. lång och 2 mm. tjock; lamel- 

 lerna vidfästade; sporerna ofta oliksidiga, gulbruna och genomskin- 

 liga (under mikrosk.), 6 — 9 mmm. långa, 4 — 6 mmm. tjocka. Skild 

 från föreg. genom ljusare, färger och regelbundna, uuder mikrosk. 

 genomskinliga sporer. 



20. C. truncorum (Schaeff.) Fr. Schaeff., t. 6. 

 Hatten enfärgadt ockragul, med dragning åt rostbrunt, 



yngre öfverdragen med ett tjockt lager af skimrande puder; 



foten glatt; lamellerna rosenröda, slutl. svarta. 



Murkna stamm. af Salix-SLrteY, r. Skand. (Skåne). 



Hatten hinnaktig, först klotrund, sedan klockformig, äldre n. 

 bar och strimmig, med slät disk, slutl. sargad, 2 — 4 cm. bred; fo- 

 ten pipig, ganska spröd, långsträckt, n. flerböjd, glatt, hvit, smal, 

 8 — -12 cm. lång; lamellerna tillstötande, n. fria, jemnbreda. Tufvad. 

 — Ägaricus Schaeff. 



21. C. papillatus (Batsch.) Fr. Batsch., f. 78. 

 Hatten brunaktig eller grå, fjällmjölig, med vårtfuU eller 



prickig disk; foten glasklar och genomskinlig. 



Hästexkr., äfven på jord, r. 10. Ryssl. (S:t Petersburg); 

 Skand. (Öland). 



Hatten hinnaktig, i början äggrund, sedan klocklik, slutl. ut- 

 plattad, uppåtböjd och trasig, strimmig, i raidten mörkare färgad, 

 4 — 10 mm. bred; foten pipig, jemntjock, glatt, vid basen luden, 

 vanl. i toppen af sporerna svartprickad, 3 — 12 cm. lång, 2 mm. 

 tjock; lamellerna fria, tillstötande, få, svartaktiga. Växer i flockar. 



Var. oxygena Fr. 



Hatten hvitaktig, stötande i grått, finluddig; foten fin- 



luddig. 



Funnen vid Sätra bruk i Sverge. 



♦ 

 tt Hatten hinnlös, m. tunn, slutl. uppbristande längs 



lamellerna, veckadt fårad; foten pipig. 



