209 



Hatten köttig, tunn, först kägelformig, sedan klocklik 

 eller kullrig, slutl. plattad, vanligen nedtryckt, med trubbig 

 puckel, longitudinelt sprickig och tradigt sargad, i midten än 

 slät, än söndersprucken i fjäll, blekaktig eller musgrå, med 

 dragning i brungult eller dadelbruut, ända till 5 cm. bred. 

 Foten tät, jemntjock, fast, rak eller n. flerböjd, fintrådig, se- 

 dan n. glatt, i toppen hvitblek och n. mjölig, slutligen äfven 

 inuti stötande i rödbrunt, vid basen icke uppsvälld, ända till 

 6 cm. hög, 3 — 4 mm. tjock. Lamellerna vidfästade eller n. 

 fastväxta, tättsittande, bukiga, först hvitaktiga, sedan lerfär- 

 gade, slutl. brunaktiga, 2—3 mm. breda. Sporerna elhptiska, 

 10 — 12rr4— 5 mmm. Cystiderna klubblika, med en lång cy- 

 lindrisk spets, 60 — 70 = 15 — 22 mmm. 



Gräsbev. st., vid väg., t. a. i Mustialatrakten. 



Ofta tufvad. Köttet hvitblekt, smak- och luktlöst. 



628. In. delecta Karst. Hattsv. I, p. 460. 



Cystiderna cylindriska, 6 — 10 mmm. tjocka? Sporerna 

 elhptiska, vanl. oliksidiga och med en oljedroppe, 9 — 11 = 

 5 — 6 mmm. 



Skog., m. r. (Mustiala). 



629. In. obscura (Pers.) Fr. Karst. Hattsv. I, p. 460. 

 Pat. Tab. anal. 2:e ser., p. 20, f. 542. 



Sporerna elliptiska, 7— 9 = 5— 6 mmm. Cystiderna spol- 

 formiga, bukiga, med småtaggig spets. 



Barrskog., på fukt. st., m. r. (Mustiala). 



630. In. descissa Fr. Karst. Hattsv. I, p. 463. Cook. 

 lUustr. t. 428. 



14 



