142 



livilka villkor som hälst, emedan mau genom den samma 

 skulle hälla Österrike i tygeln. 



Den oväntade justeringen i Mazarins politik samt i 

 Gfamonts ock Lionnes omdöme om Johan Filips person och 

 hans statskonst höllo ännu en tid svenskarnas misstankar 

 vakna. Trots alla fransmännens försäkringar tyktes det 

 tillmötesgående och den samvärkan Biöreuklou oclr hans 

 kollega ansägo sig kunna räkna på hos dem blifva ett 

 tomt ord. 



Under tiden autog den fara, som hotade Sverge frän 

 dess fiender i mellersta Europa, alt större dimensioner. I 

 slutet af januari x ) bemyndigade Leopold sina representan- 

 ter i Berlin att erbjuda Fredrik Wilhelm en understödskår 

 af 10,000 m. för operationerna mot Karl Gustaf. Kurfur- 

 sten stod nära sin önskans mål 2 ), och medan han förberedde 

 sig för expeditionen till Pommern och Holstein, förde han 

 med outtröttlig energi den diplomatiska kampen mot sin 

 förra buudsförvandt i polska kriget. En episod af den ut- 

 spelades på öfversachsiska kretsdagen i Leipzig. 



Kallelse till kretsdagen utgick i början af aret till 

 den 2 februari 3 ). Utom detaljfrågor, som skulle 'tagas 



M Pribram. Berichte Lisolas, 80 not 3. 



-i Ofvan II. 57—58. 



; i Kurf. af Sachsen - - Fredr. Wilh. af Brandenb. 3] dec. 

 1657. [A. B.] Bedan utbrottet af det svensk-danska kriget hade 

 töranledt de sachsiska härtigarna att i augusti 1657 framhålla nöd- 

 vändigheten af en kretsdags saniniankallande. Fredrik Wilh. och 

 Ernst af Sachsen-Weimar - - kurf. af Brandenb it rg 6 aug. 1657. 

 [A. B.] Förslaget möttes af kurfursten af Brandenburg med förklarin- 

 gen, att äfven han ansåg en kretsförsamling »högst nödvändig". 

 Fredrik Wilh. af Brandenb. — härtigarna af Sachsen-Weimar, 17 

 (27) sept. 1657 (konc). [A. B.]. 



