144 



lisen utlät sig- kurfursten icke bestämdt l ). För författnings- 

 värkets detaljer hänvisade lian öfver liufvud siua ombud 

 till handlingarna för kretsdagen af är 1654. 



Sessionerna började den 5 februari 2 ). Bedan på den 

 första sammankomsten upptogs frågan om en kretsförfatt- 

 ning. Men det framgick af alt, att en sådan kunde räkna 

 på föga uuderstöd 3 ). Georg II inslog i sin politik snart 

 samma österrikisk-vänliga riktning som fadern. Han var 

 följaktligen ej gynnsamt stämd för kretsarnas beväpning 4 ). 

 Äfven de öfriga kretsförvandterua visade ringa böjelse för 

 en sådan. Mot brandenburgarna stod sålunda en öfverväl- 

 digande majoritet. Och kretsdagen stannade trots all de- 

 ras agitation vid beslutet, att man tillsvidare skulle för- 

 blifva vid den författning" man fick till stånd år 1654, 

 d. v. s. vid simplum af kretsmilisen. Där större fara hotade 

 kretsen, skulle man vidare rådslå, om duplum eller triplum 

 skulle uppbådas 5 ). Till kretsöfverste utsågs enhälligt kur- 



') . . . „stehet ju weiterem Nachdenken ob nach dem exem- 

 pel des Niedersächs. Knises das Triplum zu wenig öder v.w 

 hoch sei." 



-i Kretsdagsbeslutet dat. 9 febr. 1058. [A. S.] 

 3 ) Bahden och Butendach — kurf. 27 jan. 165S. [A. B.] 

 4 i Auerbach. 69 ff. De kursachsiska representanterna hänvi- 

 sade främst till nedersadisiska kretsens exempel, där man. ehuru 

 „in wirklicher Verfassung begriffen", ej velat resolvera till tiågOB 

 värklig assistens. Lancken och Wullfradt — K. M. 2 febr. 1658. 

 [A. B.j 



5 ) Jfr. ofvan 1. 199 not 1. Fredr. Wilh. hälsade beslut et 

 med uttalande af den förhoppning, „dass es dem Oraise wie beym 

 vorigen Kriege nicht zu spät gereuen möchte". Fredr. Wilh. 

 gess. vid kretsd. — kop. 31 jan. 1658. [A. B.] 



